8š 



Va'rcnuc ili je upravo stoga držao uredbama za stovarivanje regešviic hrane. 

 samo je mislio, da to ide na korist korma. a ne propagacije). 



y\ D i vizi 011 a I n a k a u 1 os t o 1 ogo n i ja. 1' r o p ag u 1 ac i j a. 



U drugom razvojnom smjeru, koji se javlja u raznih razvojnih linija, oslab- 

 1 j uju rizoidni karakteri slobodnog kaiilostolona, te ne teže toliku za prihvaćauje 

 uz podlogu, a nastupa pojačano naginjanje za odjeljivanjem od materinskog korma. 

 Velika je prednost u tom razvojnom smjeru, što se odjeljivanjem stoloničkih di- 

 jelova, koji su totipotentni. a u/, pomoć pasivnog prenošenja putem uzgibanc 

 vode (struje, mlatunje. morska doba) omogućuje raširivanje oblika. I u toni raz- 

 vojnom smjeru možemo konstatirati neku progresiju. Običaj odjeljivanja distalnog 

 ili jela odužeg stoloničfeog nastavka stao se pojavljivati veo u oblika s napola 

 plazavim kaulostolonima. ako im je samo jedan dio kao most slobodno lebdio. 

 l T kaiilostolona, koji potpuno slobodno strši, a pod utjecajem gibanja okolne 

 morske vode. mogao se običaj odjeljivanja idivizionaliia stologonija) samo to 

 lakše dalje razviti. U jednu ruku išao je razvoj dalje U tom smjeru, da su ti 

 neopredijeljeno dugi slobodni dijelovi kaiilostolona. koji se odjeljivahu, postajali 

 sve određeniji duljinom i oblikom, i tako je došlo do razvoja morfološki lijepo 

 opredijeljenih rasplodnih tijela: f'rustuln ili propagula. Sporedna je stvar, rje- 

 šavaju li se jednostavni propaguli. kako ih zove Billard. već za oslobađanja 

 svog periderma ili se otkidaju zajedno s peridermoin. Direktna poredba jedno- 

 stavnih propagula s planulom nije pored sve vanjske sličnosti opravdana. Mogli 

 bismo gotovo reći; da se radi o slučajnoj sličnosti u obliku zaobljena pasivno 

 vodom nošena komada stoloničkoga eeuosarka i trepavaste, zato aktivno pluta ve. 

 planule. Građevna sličnost obiju tijela nije slučajna, ali joj nije razlog nepo- 

 sredan nego leži u jednostavnosti organizacionog plana polipoidnih hidroida. 

 Budući da je eenosark hidrorize. a prema tome i kaiilostolona. morfološki i 

 fiziološki indiferentan, a to vrijedi i za embrionalnu planulu. te izlazi i njihova 

 sličnost u gradi, a da su historijski različite tvorevine. I strogo personalni poli- 

 poidni pup je u prvom odsjeku razvoja za pupanja potpuno sličan i propagulu 

 i planuli. 



Odjeljivanje ograničenih djelića kaiilostolona nije isto što dioba. Neku 

 razliku u oba procesa osjećao je i Billard pa je razlikovao pravu diobu pod 

 nazivom ^.seissiparitć primitive" od onog odjeljivanja, koje je nazvao ..scissiparitć 

 secondaire". Billard (18. strana 4l>. ) karakterizira drugotno odjeljivanje kao 

 posljedicu ili derivat stolonizaci je. Mnogo bolje razjašnjava stvar, ako položimo 

 glavni povod razlikovanja u pojavi individualiteta Kod prave diobe radi se o 

 raspadanju i otuđivanju od prvog početka strogo personalne tvorevine, koja se 

 sama u personu razvija ili do stepena potpune personc popunja. Pored toga nije 

 onaj dio. koji se otuđuje za diobe, nastao uslijed strogo lokalnog izrašćivauja 

 ili specijalnog pupanja. nego se cjelovito jedinstvo, koje je kao takvo raslo 

 preko historički uglavljene granice ili opsega, raspada u dva dijela ili dvije po 

 lovine baš uslijed tog prekomjernog opceneg rasta, koji poremećaje personalnu 

 ravnotežu. Ovdje se radi o odjeljivanju ueperBonalnog dijela, koji je nastao 

 lokalnim često i specijalnim rastom Ipupanjem. ali ovo ne toliko u hidroida), ;< 

 ni efekat daljeg rasta odjeljenog dijela nije kao kod prave diobe strogo perso- 

 nalna tvorevina. Tu nema raspadanja ishodnog jednostrukog individualiteta u 

 dvije polovice. 



