m 



najvažui jili vanjskih faktora u tuni prtgledU pitanje kontakta Mospijo li novo 

 konstituirani VT i J*€tateiV> n i vršak u kontakt sa solidnom podlogom, tad sr deter- 

 minira nopersonalni rizostolouički nastavak. ( (stane li ožiljak potpuno slobodan 

 i stršonje. suspenzija di lebdeiijo). tail na^in je personalnoj diferencijaciji. ( >vaj je 

 faktor s\-akako znatniji iregn pMožttj, odnosno smjer ožiljka prema djelovanju 

 sile težo. ako to i nije uvijek bez ikakvog utjecaja. 



Po dalju sudbinu klndogoniju no će taj heteromoriotski bidranl biti od 

 osobite znatuosti. Jedina jo vrijednost to uredbe predvidiva utoliko, što ovim 

 ima klndogonij /.a lebdonja ili za plauktoiisko^a života bal' mogućnost branjenja: 

 ali i tu je pitaujr. da li je to ml realno vrijednosti. I" dftfgli ruku znači ta dil'e- 

 renci jaeija trošeujo rezervo za prolaznu tvorbu, jer no može biti sumnjo, da 

 hidrant propada, čim se kladogouij uhvati podloge, ti' so stoloniOki nastavci 

 akti vira j u 



E. Funkcija kaulostolona i kormogenija. 



Ako bi so zakl jueivalo o dolaženju atolttgOliije i hidroida samo na temelju 

 podataka, sto ili donose pisci više općonih sastavaka ti inonogouip. onda bi se 

 lako steklo uvjerenje, da se stolognnija javlja samo sporadično u po nekoliko 

 oblika nekoliko porodica, a i tu ne baš obligatno. Takvih radnja, koje se 

 hidroidskom stologonijom naročito bave', ima veoma malo. a u moru izričito 

 sistematskih radnji o hidroidiina ipak ih ima nekoliko, u kojima se neki odsječak 

 opĆendg dijela radnje bavi pojavama stologonijo opažonima na obrađenu 

 materijalu. Sakupimo li sve raspoložive podatke, kao sto snio to naprijed učinili, 

 ma bili i nepotpuni (često su to samo slike, jer se u samom tekstu na pojavu 

 i ne osvrće), tada moramo doći do zaključka, da je dolaženje kaulične stnloiiizaoi je 

 i stologouije. koja se razvila s tim u svezi, veoma često, naročito u tekatnih 

 hidroida gotovo svih porodica. Ali moram istaci, da je stepen izrazitosti ili 

 razvojne osobitosti veoma različan. 1 gledp stologonijo dolazim do istog zaključka, 

 do kojeg sam došao prilikom istraživanja o pojavi renovaeije hidranata u hidroida 

 (Hadžil. Kaulična stolonizaoi ja i stologonija dolazi opCOttO u koloni jalnih, a 

 naročito kormijski - kolonijalnih hidroida. ali je to još neodređeno svojstvo u 

 raznim smjerovima ina primjer kao l'aseikulnci ja. frustulaeija pa khulogonija ) 

 dalje se razvilo u morfoolo^ijski i liziologijski određenu pojavu samo u nekim 

 razvojnim linijama 



Kritički prijegled poznatih slučajeva stolonizacije i kaulične stologouije 

 dopušta po mom mišljenju odrediti izvjesnu ovisnost spomenutih pojava od načina 

 korniogonijo. Najmanje nfeginju stologoniji hidroidi sa stolomčkini kolonijama. 

 Veoma malo naginja kaiilicnoj stoloiii/.aci ji kormijski hidroidi s lnouopodijskini 

 načinom korinogoirije. Toj kategoriji pripadaju naročito svi atekatni hidroidi. 

 Zone nieristomutskog cenosarka, koje leže ispod drška svakog pojedinog hidranta 

 te omogućuju kontinuirani interkalarni rast. kao da iscrpljuju prolil'eraoioiiu 

 potenciju hidrokaiila. i stog« redovito izostaje tvorenje nepersoiialnih iiidit'ereutliih 

 izraslina (stolonal. l.Vošireno (ekstenzivno i intenzivno) oštećivanjc dit'erenciranih 

 (personalnih) dijelova monopodijskog korma kao da oživljava sposobnost i na 

 ginjanje stolonizaci ji ( regeiieraciotia stohmizaci ja u penarije: ( ' e r lo u t a i u e, 

 2H). l)aova relacija i/.medu načina koruujskog rasta i stolonozaoi je doista postoji. 

 pokazuju i prilike u tekatnih hidroida). u 1 kojih su kormi sekuiidnuo postali 

 nalik na im podijske (stalni katrlički vegotnoioni vršci kao u pliimularida). I u 



