'M 



plastičnosti i jednostavnosti organizacije, tu stoje bvdroidi na vršku. Međutim 

 11:1111 dokazuju (unikati, kako ni zamjeru. 1 visina organizacije ne isključuje 

 veliku plastičnost, ti u svezi >.i BJedavim načinom života. Ktenofore nam u drugu 

 ruko mogu služiti kao primjer iicplastičnosti pored ne baš osobita razvoja u 

 organizaoiji. 



Pesebno nas zanima pojava stolona kan nediferenciranih, plastičnih tjelesnih 

 nastavaka, koji n pravilu davaju povod razvoju koliiii>ijii)iinsti. dakle komplikaciji 

 indiridualitetnog stanja Karakteristika je stolona. da je apersonalon ili biperper 

 sonalail dio. :i treba tek izvidjeti, da li se doista radi svuda bouiologuoj fcvo 

 revini ili ne radi. i u kojim se prilikama stoloni javljaju, a zašto ili nema tamo. 

 gdje bismo ih s nekim pravom očekivali (brahiopodi, krinoidi, sjedavi rotatoriji). 

 I" svezi s našim istraživanjem o kbidngnuijiinu zanima se, gdje se medu ustalim 

 životinjama i u kojim prilikama razvija 1/ stolonizacije i stologouija, 



I 1 1 1 a 1 1 < 1 v 1 1 jaka. životinja, koje tvore kolonije pa i korme, došlo je samo 

 gdjegdje do tvorenja kiperpersonaliiih stoloničkih nastavaka. Stolonički nastave, 

 dovode i ovdje do zamjerati povećanja kolonije kan u hidroida. i to mimoza 

 vanjem persona putem pupanja, ali rjeđe biva, da tim putem dolazi i do pomno- 

 ženja kolonija (stolonički pupovi uruatele). Lnade međutim primjera (Cfistatella), 

 da se i čitavi dijelovi kornta odjeljuju i na taj način služe rasplodu Općimo 

 se može, reci, da u maliovnjaka nije razvijena tendencija za odjeljivanje kor 

 muških dijelova ima i pojedinih persona). pa tu nema anaJogona meduzama 

 eelehterata. Embrioni, odnosno ličinke, služe raširen ju. vrsta, a statoblasti dolaze 

 -amo u jednoj lirpi 1 1' h v 1 a c t 1 a e m a t a). 



I medu pterobranhijima imade oblika sa stoloničkim kolonijama (Rhaido 

 pleiira), ali se čini, da ove još i manje naginju odjeljivanju dijelova ili procesima. 

 koji Li mogli dovesti dn kladogonije. ('ini se. da u pterobranhija, koliku i tvore 

 korme. nije stapanje persona u individualitet višega stepeua ikorniusi doprlo 

 tako daleko, da hi lulo dosta lndit'erent nili apers..naliiili dijelova. Stoloni ovdje 

 uabrzo izgube prolileraciouu moć, dakle vlada dosta kruta determinacija vege 

 tacionili vršaka ili. što je isto. nestašica plastičnosti 



I ako stoje (unikati od svih kormijskih životinja bidroidinia ponajdalje. 

 ipak je u njih raznolikost nespolnog umnažanja jedva manja ml one u bidroida 

 Medu ascidijama ima oblika sa stoloni jalnim kolonijama, ali do tvorbe drvolikih 

 korma ili do rasta stolona bez dodira 9 podlogom (rizokaul u hidroida) ne dolazi, 

 koliko znam. nigdje. Od svib (unikata dolazi stolo, koji se može direktno ispu 

 redi vati 8 hidrolizom i ovoj odgovarajućim stoloničkim nastavcima hidroida, jedino 

 u nekih sinascidija. kao što SU kluvelinu i perol'ora (socijalne aseidije). rintajući 

 (unikati : pirosomidi, salpidi i doliolidi produciraju također stolone, ali ovi su 

 vanredno specijalizirani i diferencirani (determinirani). Već u klaveline služi 

 atolo jedino produkcijom novih persona povećavanju kolonije (plazave), dok se 

 pravim kormima i ne može govoriti, a sami stoloni nastaju samo na bazalnom 

 kraju isliodne persone ili oozoida (kao Sto je to redovno u stoloničkih kolonija 

 hidroida) U pirosome je dosegnuta U svezi a plutanjem znatna pravilnost u 

 povećavanju kolonije putem pupanja na stolonu te rezultira točno individualizirana 

 kolonija kao cjelina višega stepeua. Kraj sve plastičnosti takova stolona ipak ne 

 možemo od njega nčekiyati ono. Sto vidimo na stolonima hidroida. I' pirosome 

 nije stolo u tolikom stepenu apersoualan niti indetcrminiran (heteromorfoze). 

 da In dijelovi stolona naginjati separaeiji, a ako se pupovi, koji nastaju na stolnim. 



