(02 



razvila na temelju pojave regeneracije (v, Kunu.el -V.i. Lang i>t>. Korgchelt 61). 

 Time ne želini izreći pnoje pristajanje uz mišljenje, da se monogpnija uopće 

 ima izvoditi iz regeneracije, nego je oboje derivat općena svojstva reprodukcije 

 tjelesnih stanica, koje se može nazvati jednostavno općenim plasticitetom 



Već sam spomenuo, da među općeno.sjedavim spužvama ima dosta drškastih 

 oblika. Većinom je držak prirašten, a oblici su ili solitarni, ali veliki, ili su 

 kormijski. ali čine dojam jedinstvenog individualiteta. Qsobito su zanimljivi s tu;' 

 gledišta heksaktinelidi, koji -u redovno bez dugog drška, ali imaju često korje 

 nas te nastavke za učvršćenje, a ne naginju tvorbi korma; ali zato su ka" u znaku 

 kompenzacije ti solitarni oblici veoma veliki. Medu spužvama ima vrsta, i ako 

 su rijetke s drškom, koji nije pričvršćen uego utaknut u mek supstrat 



E. Prilike u knidarija. 

 a i H i d r o i d i (o p ć e n o) 



Veoma zanimljivi su u tom pogledu knidariji. I knidarija ima vanredno 

 mnogo sjedavih oblika, a i naginjanje je na stolonizaciju, pa po tom na vege 

 tativau rasplod putem pupanja, izrazito. Medu hidroidima prevladava kudikamo 

 oblik stolonijalnih kolonija (s pomoću hidrorize). Pored nekoliko gibljivih ima i 

 nešto pričvršćenih drškastih oblika solitarnoga vida: Tiarella, frft/riolhela, Cory- 

 morpha, Branchiocerianthus i t. d. Sva je prilika, da i ovi tobože solitarni oblici 

 nijesu odiskomi ovakvi luli. nego da su od stolonijalno kolouijskih proizašli 

 Na to se pored ostaloga može zaključiti iz ontogeuije hipolita (Murbach 81), a 

 i iz poredbe raznih vrsta roda Mvriothela (Bonnevie 15) I" tih drškastih vrsta 

 bilo da su u substrat utaknute te povrh toga korjenastiin nastavcima učvršćene 

 (korimorfine), bilo da im je držak direktno za površinu podloge pričvršćen (tiarela), 

 nikada ne dolazi do tvorbe stoloničke kolonije. Ti oblici čine dojam solitarnih 

 persona, pa se redovno za njih kaže. da su solitarni oblici. Ako to izbližega 

 promotrimo, onda ćemo vidjeti, da bismo s većim pravom mogli govoriti o jedno- 

 stavnim kormima, u kojih prevladuje ishodna persoua (solitarizirani kormidiji). 

 Prema lomu bismo imali pred sobom onu općeno pravilnu pojavu, da drškasti 

 kormi rado zadobivaju jedinstven vid bez obzira na indiviilualitetiio stanje je- 

 dinice. Primjera za ilustraciju toga pravila navest ćemo još kasnije iz drugih hrpa. 



Ma ovi tobože solitarni drškasti liidroidi nijesu doista i 9trogo uzeto ni 

 primarno solitarni, vidi se otuda. sto. kad dorastu. razvijaju blastostilc. a tima 

 pripada značaj persona. Pogotovu pak to vrijedi za gouofore, koji na blas tosti 

 lima nastaju Naeelno je svejedno, da li se te persone otkidaju i oslobađaju ili 

 ostaju na ishodnoj persoiii, važnije je. sto >u nastale pupanjem. jer je pupanje 

 karakteristično za kormijske životinje. 



D korimoiiiiia došlo je u svezi s nastupom drška te u svezi sa životom 

 u većoj dubljim, gdje je morska voda nad samim dnom razmjerno mirna, do 

 nkscesivna rasta prvotne persone. Tu koincidenciju opažamo i u drugih lupa. 

 pa ni i si čini, kao da i drškasti oblici poput ostalih priraštenih oblika imaju 

 plastičnost (raeristematski karakter, sposobnost za razmjerno neograničen rasti 

 tkanine ali je ovdje ne-to modificiranu, pa ako se ne istroši u produkciju daljih 

 persona [drškasti korim, kako ih često vidimo u spužava i antopolipa), onda se 



očituje u općenn rastu ishodne pers i u v ih znatnoj regeneraeionoj moći 



S veoma zanimljivim slučajevima te vrsto srest ćemo se i u drugih veoma spe- 

 cijaliziranih hrpa s , krutom" organizacijom 



