105 



zumljivijoni. kad uzmemo n obzir, da su embrionalne kolonije i drugih Hlakto- 

 lemata gibljive te tek s nastupom skeleta bivaju posve sedentarne. 



Modu aktinijama, i ako u veoma slabu stepenu, pojavljuje se tendencija za 

 tvorbu drška (Kodiodes pedunmlata). A.ktiniidama najsrodaije iliantedvardsiide 

 napuštaju redovito puzanje s pomoću potplataste nožne ploče i prelaze utaknutu 

 načinu života analogno korimorfinama medu atekatnim hidroiđima. Kontraktilni 

 bazalrii kraj je zaobljen i utaknut u podatnu supstratu. 1 ove se životinje 

 vladaju kan slobodno gibljive te ostaju solitame. I ako gdjeSto dolazi do vege 

 tativna umnažanja, onda je to dioba bilo uzdužna ili poprečna (gonaktinija), a 

 potomci ne ostaju u svezi. Zanimljivo je, da je još i jedna druga hrpa aktinan- 

 tida. kuja po svojoj građi stoji podalje od pravih aktinija [aktiniarija ili heksakti- 

 narija), prešla k utaknutu načinu života, a to su ceriantidi. Opet sretamo solitarnć 

 ovelike polipe sa zaobljenim nožnim krajem. I* njih je gibljivost znatna, pa mogu 

 nastavan u eijev ostaviti i općenim kontrakcijama tijela odseliti se dalji' i načiniti 

 novu cijev, u kojoj živu poput tubikolnih crva. Redovito im je cijev obložena 

 slojem sluzi I" eeriantida je vegetativno umnažanje pogotovu potisnuto. I'sput 

 bih spomenuo, tla i medu zoantidama ima po koji slobodan i uslijed toga soli- 

 taran oblik. Kao primjer može služiti Sphenopu . Neke vrste toga roda imaju 

 što više izričit držak, što naravno oteščava vegetativni rasplod 



Poseban tip solitarnih autopolipa či »ni, koji sistematski pripadaju dru- 

 gome podredu aktinantida: heksak orali dima (Hexacorallida). Njihova osobitost 

 je do skeletnih prilika. Razumljivo je, da teški vapueui skelet, koji je nastao 

 združivanjem i/.na jjirije izoliranih vapiienili tjelešac.a. djeluje na uštrb gibljivosti, 

 i ako je ne mora smjesta onemogućivati. Stalna pak sjedavo»t daje prednost za 

 tvorbu kolonija, dakle za napuštanje solitarnosti. Moglo lu se misliti, da će nastup 

 tako kruta skeleta biti ua smetnju i vegetativnom umnažanju. To i jest u prvi 

 mah tako. te vidimo dosta solitarnih oblik i. kako ćemo to još dalje raspraviti. 

 Ali kako sjeda vost podupire naginjanje na proliferaeiju. to se našao put. kojim 

 se kao nekim kompromisom između jedne i druge tendencije omogućuje stva 

 rauje kolonija na nešto drugom principu nego u oblika bez teškog vapuenng skeleta. 

 Pored tipičnog pupanja nastupa umnažanje, koje ua prvi pogled vanredno im 

 likuje uzdužnoj diobi, te je pisci većinom uzimaju za uzdužnu diobu, jer vanjska 

 slika tome odgovara, ali najčešće je bolje reći. da se radi o specijalno modifi 

 eiianu pupanju koje samo nalikuje nepotpunoj uzdužnoj diobi. 1* raspravljanje 

 podrobnosti toga procesa zasad se ne možemo upuštati. 



I" svakom od tri podreda heskakorala lAporina, Pungina, Pori u a) 



ima solitarnih oblika, n stavljaju se naravno na bazu sistema svake hrpe. Svuda 

 vidimo najprije drškaste priraštene oblike. Prisustvo masivnog rapneuog skeleta 

 čini nam to razumi jivini 1' nekih od tih di-.škastili' solitarnih oblika prodrla je 

 tendencija za tipično vegetativno umnažanje putem laterarnog pupanja. a da se 

 pupanje pojavljuje nad drškastim dijelom. Jedampul se pupovi odjeljuju upravo 

 kao kod slatkovodne hidre (RhodosammiaJ, ti' oblik ostaje solitarahr, drogi put 

 pupovi ustaju u svezi, i tako postaju kolonije (koiuiiijske koloniji". Namjesto 

 stol. uii jalnih kolonija razvijaju se cenenhimutske kolonije, koje se mogu iz sfolo- 

 nijulnih izvesti. Vee medu nekim hidroiđima losobito atekatnim > vidimo feudi n 

 eiju k tvorili eenenhimatskih kolonija. D pori na se cenenhiinatiziraii je. dakle 

 konHuiranje. proteže samo na bazalne dijelove, dok i-askasti dijelovi zadržavaju 



