.<kini (Stolon i f eriiia medu ktenostomidimn i Cellularinrf medu hilostomi 

 dima). Svakako je značajno, da ineđu vapnenastim ciklostomidima nema kolonija 

 takvoga tipa. Pored uspravnih kolonija, koje su obično dihotomijski razgranjeue. 



razviše se i tako Z\ane plazave kolonije, to jest tak ive, koje se dive podloge. 



a samo pojedini zoeciji nadvisuju podlogu. Jedan dio zoecija poprima jednostavnu 

 gradu, koju inače ima samo drškasti dio potpunih zoecija to su stolonijalni 

 zoeciji bez probavnog organa: na. njima tek pupaju potpuni zoeciji s polipidima. 

 Tu dakle stolom zaista nijesu apersonalni dijelovi kolonije. Kod uspravnih ko 

 Ioni ja (korma) postaju temeljni zoeciji kauličnim personama. 



U stolonijalno kolonijalnili briozoa prela/.i moć pupanja često posvema na 

 degradirane stolonijalne zoide {Avenella, Hypophorella i dr.), a potpuni zoeciji 

 postaju prolazni kao raškasti dijelovi u entoprokta ili hidranti u hidroida. Kao 

 u hidroida mogu se i ovdje iz puzavih stolonijalnih kolonija razviti i kormij^ke 

 kolonije, koje se u većom broju dižu iz zajedničkog rizalnog ili stolonijalnog 

 sistema (Mimosella). V uspravnih korma stoloniferina razvio se jedan unutarnji 

 kormu zajednički organ: Funi kulama vrvoa (kordon), koja veže dijelove u unu- 

 tarnju cjelinu. Nije mi poznato, da bi u kojeg od kormijsk li oblika došlo do 

 razvoja propagulacije, očitu, jer nema zato potrebne podloge: apersonalnih indi- 

 ferentnih dijelova, liizalni i kaulični stoloni hidroida plastičniji su uesamo poradi 

 manje difenciranos.ti, nego sto je on,a u briozojskih stolona, nego i poradi toga. 

 sto su u njima .sadržani svi bitni dijel. .vi hidropolipa (ektodermni i entodermni 

 epitel kao i indiferentne subepitelijalue stanice). 1 stoloni tunik.ita sadržavaju 

 sve bitne dijelove te većma odgovaraju stolonima hidroida. Stoloni briozoa pred- 

 stavljaju prazne cistide, dakle nepotpune dijelovi', jer ili sačinjava samo ekto 

 dermni epitel s mesodermniin elementima. Ovdje nema ti'ajnog vegetacionog 

 vrška Vegetacioni vršak odgovara ovdje mjestu cistida, na kojem postaje pup, 

 a postanak pupa je dosta kompliciran i „atipičan" proces. 



Isporedujući stelmatopoda s entoproktima. sveo luli najradije cistid briozoa 

 taj je za briozoe vanredno značajan te uvelike uvjetuje osobitosti briozojske 



kormogonije na držak entoprokta. Polipid, koji bi odgovarao čašk a st .dakle 



bitnom dijelu entoprokta, kao da se zavukao u proširen držak, u cistid. a 

 polipid je na taj način postao oblik bez drška. Vegetaeiono mjesto na bivšem 

 dršku, koji je došao u užu vezu s polipidom kao glavnini dijelom persone, 

 strogo je determinirano i ograničeno 



S ovog našeg stajališta bio lu razumljiviji separatizam bfiozojskih persona, 

 a i mnogo štošta glede razlika u gradi između entoprokta i ektoprokta l to 

 međutim ne kanim zasada dirati, jer bi me predaleko odvelo od glavne zadaćo. 

 Osobitost je gimnolernata. da su pored sve intfakormijskc samostalnosti persona 

 ipak dotjerali do polimorfizma. dok toga nema u filaktolemata, u kojih se cistidni 

 dijelovi stapaju. Ni u entoprokta nema u pravom smislu heteromorfnih zoida. bar 

 po inom shvatan ju. 



I'ilaktolemne briozoe možemo oštro odlučiti od gimnolenuiih. jer u prvih 

 eistidi ne zadržavaju oštar personalan separatizam kao sto je to u drugih, gdje 

 nutrine cistida međusobno opće samo posredstvom malih i brojem ograničenih 

 otvora (najčešće je samo po jedan komunikacioni otvori. L' filaktolemata kao 

 da su polipidi utonuli u zajednički cistid. Ta se osobitost prenijela i na onto 

 geniju, i to nažalost poredbenih anatoma. jer je time ontogeneza cenogenetski 

 „iskvarena" Stapanje eistida dovelo je prividno do tVOrenja jedinstvenog kor 



