128 



na termalnom području tili vrela. 1 Sva su ova istraživanja znatna i za prosuđi- 

 vanje biologijskih prilika, te ćemo se na njih, kad bude trebale, i osvrnuti. 



Za biologijska istraživanja dolaze u obzir sva tri glavna vrela ili njihovi 

 odvirci, a to su : Bistru vrelo, vrelo blatne kupelji i otvorena vrela na livadi. 

 Za istraživanje su biologijskih prilika najznatnija ova otvorena vrela na livadi. 

 jer se tu nalaze prirodne prilike za razvitak termalnih alga. I' vrelima, koja su 

 II kupališne svrhe obzidana, mogle su se prirodne prilike održati samo u stano 

 vitim odvifcima. 



Temperatura glavnih izvora nije konstantna, teše. kako je to Gorjanović 

 il. c.) ustanovio, tečajem godina mijenja. Tako je vrelo na livadi po prof. 

 Selineideru imalo god. ItflVJ. temperaturu ~>7 " ( '. a godine 1904. po Gorjano 

 viru .Vi !"('. dok sam sam godine 11117. idne 15: (unija) mjerio 52'8°C. Odvirak 

 ovog glavnng vrela na livadi ima temperaturu manju od 50° C, koja se u toku 

 odvirka sve više umanjuje. No srednja se temperatura svih vrela kreće ipak u 

 a k r o t e r m a 1 u i m granieama. 



S obzirom na kemijski sastav i B<> š n j a k o v i <'■ I. ci može se Topusko 

 i •značit i a k ra t o t e r ni o m. 



Bistro je vrelo obzidano, te do njena dopire premalo svijetla, da bi se u 

 njemu nlOgle razvijati alge. Iz ovngft vrela dolazi voda kanalom u liladionieu. 

 koja je također nli/.idana. te istom odovud utječe u kupke, a iz kupaka u potok, 

 koji dolazi ml sjeverne strane Nikolina Brda. a nosi ime Toplieina. I u samu 

 koritu potoka ispod Bistrili kupaka ima manjih i slabijili termalnili izvora. 

 1' ovome potoku, a naročito uz obalu, ima gdjegdje bujnija vegetacija termalnili 

 alga. koju i'-ii u prvniu redu prikazati. 



1. Topli č i n a. 



Iza hladionici' Bistrih kupaka može se Ijestvama lako spustiti do korita 

 potoka, gdje uviru topli odvirci. a ima i toplih izvora. 1 zidovi korita su vlažni. 

 jer kroz njih pr<>kapava topla voda. Tu se bujno razvila u širokim steljama- 

 jedna Si/injjloat. Izgledom pristaje ova vrsta posvema na opis poznate termalni' 

 vrste Si/ttpploca flicrnin/is Gopiont, tek su dimenzije naše vrste nešto veće, pa je 

 i izgled čitave nešto robusniji. .Možemo je dakle smatrati kao odliku tipske 

 vrste te joj i dati ime: 



Si/Diplui-ii thermalit Gomont var. majur Vouk. 

 Za dijagnozu je ove odlike napose značajno, da m niti široke 2 - o 3 (l, 

 dok su pojedini svesci i preko 5 milimetara visoki. 



Druga je termalna alga, koju sam našao na OVOm staništu. 



Anabaena tlui»u<lts Vouk. 

 < >vu sam vrstu prvi put našao u lermi Varaždinskih toplica, te sam je u 

 prvom izvještaju (1. c. p. 7) opisao kao novu vrsni. 

 I' samoj stelji obiju gornjih vrs*a našla se još i 

 A'p/ianocapsa thennalis Brllgge 

 Rabenhorst, Flora europesi algaruin. II. p. ">(>). 



Guvazzi A.: temperaturi tla u Topun^P'" ljeti godine 1,910. i 1915. (Prethodne, 

 vijesti). „Vijesti" geološkog povjerenstva ga kraljevine Hrvatsku i Š'avohijn za god. |al4. i 1 ' > 1 ."> 

 li.Ml. V, i Vi Zagntb, Kini. 



Itii'i „stelju" upotrehljnjem /.» tenuinae _> i r j i n m* (njem. Lager) i uia jm i na. uiny 

 razlikovanje od Bteljke = thallus. Stelja sastoji od |iojpdipi)i sirljka. a im'/r biti oi/.licita oblika 

 kožnatu, krpasta, popu) busen« i t. d. 



