130 



predmeti, koji su se slučajno nalazili u vodi. kao na primjer jedan kolae. koji 

 je bio zaboden u mol]. Površina je vode gotovo posvema prekrivena debelim 

 korastim prevlakama. te je tek na mjestima, gdje mjehuri od plinova izlaze 

 napolje, slobodna (vidi sliku na tabli III.). Na odvirku u toplom potočiću nalaze se 

 koraste prevlake samo djelimiee na površini, te je tu ponajviše dno prekriveno 

 smaragdno-zelonim steljama. Ona debela sluznuto kožnata kora od alga sastoji 

 se samo ..(1 dvije vrste alga. koje gine djelimiee posve čiste stelje, a djelimie ■ 

 su se ispreplele u zajedničke stelje. I'rva je od njih i značajnija vrsta 



MastigocladUs lamiKosus iKiitz.) Cohn., 

 koja dolazi ovdje ponajviše u ( kril/atiiri/t nhUku. te je rijetko moguće naći po 

 koje značajno za tu algu razgranjenje, dok Anabama - oblika ovdje uopće 

 nisam nalazio. 



Druga je vrsta u uvim steljama 



PhormicHum laminosutn Grom. var. acoerille&'eris Vouk. 



Ta alga pristaje posvema na GromOtftov li. e. p. 1 88) opis tipskoga 

 oblika te vrste, tek se jedino razlikuje u tome, što ne daje značajne reakcije 

 s kloreinkjodom. Značajka našega oblika bila bi u dijagnozi „chlorzincieo iodurato 

 acoerulescens". i stoga je kraće označujem kao var. acoerulescen.*. Osim toga je 

 značajno i to. da su stelje inkrustirane djelimiee kristalima kalcijeva karbonati. 

 Hausgirg 1 navodi za tu vrstu u svom djelu o algama Češke 1 tri oblika, i to 

 a) genuina, b) symplocifortrtii i e) amphibia. Naš bi oblik bio prema tome četvrti 

 ove vrste. Da li je spomenuta reakcija kloreinkjodom tako značajna, da je 

 možemo uzeti za osobitu značajku, ili je razlika u kemijskom sastavu sluzi, n 

 kojoj steljke leže, možda samo uvjetovana kojim izvanjim tiziologijskim faktorom, 

 o tome zasada još ne možemo ovdje raspravljati, no držao sam potrebnim upo- 

 zoriti na tu razliku. 



Već sam prije spomenuo, da su te stelje na površini izblijedjele i požutjele. 

 te se činilo, da se nalaze u stanju raspadanja. I' takovim sam steljama nalazio 

 redovno jednu bakterijaeeju, i to: 



Qhlamydothrix hyalina Mig. Svat. cl. liakt. p. lo:-{;{. 



Temperatura vođe u ovim jamama, i to na mjestima, gdje su se alge 



razvile, varirala je između 50 -53° C.. Prema kraju, odnosno rubu mjestimice je 



voda hladnija, te ima i 49—45° 0. Tu se pridružuje prije spomenutim algama 



još i treća vrsta, koju inače ne brojimo medu tipske termalne alge., a to je 



Oscillatoria formosa Bor_\ (Gomont 1. <•. p. 2o<>) 



('iste stelje čini ^fastigocl-adm i kod III 17" ( '. no ispod te temperature 

 ga već nestaje. 



Ispod temperature od 15" ( ' pojavljuju se već posve ilruge cianofieeje. i 

 ako formacije ostaju iste. Već na početku odvirka od posljedne jame nalazio 

 sam. i ako ne baš često, vrlo tanak oblik (niti 15 n široke) vrste 



Oscillatoria prin<xps Vauoher- 



Češće je uz 0. formosa razvila stelje jedna odlika obične slatkovodne 

 cianofieeje 0. tenuis. Oblik je značajan tanjim nitima, kraćim stanicama i čestim 

 konkavnim stanicama, te je uza sve te značajke vrlo pristao vrsti 0. trtuiis. ali 

 nema razloga, da ga označujem novom vrstom: no zato ipak dodajem dijagnozu 

 kao nova varijeteta pod imenom: 



Oscillatoria lomiš Ag. var. tenuior Vouk. 

 1 Bansgirg A., Prodromiis der Algenflora von Bfihmen. II. p. 1808. |>. B8. 



