132 



Na ovom je mjestu vrijedno istaknuti, ila i temperatura tla a termalnom 

 području, naročito u blizini vrela na livadi, nije kroz čitavu godinu konstantna 

 Po mjerenjima temperature tla pred'. A. Oavazzija 1 temperatura je tla bila 

 u duhljini od 7.") em i u udaljenosti od 5, 1" i 2<> metara od samoga vrela 



13. JA. l'Jhi. i. u. /.<//;. 



B m 28-6° C 18'B'C 



1ii ni 25-8*C 8*9*0 



•2(1 m 20-8" C KlOM'. 



Temperatura je tla prema tome ljeti doduše nešto viša u termalnom nego 

 u izvantermalnom području, no ta se temperatura zimi, kako gornja mjerenja 

 svjedoče, znatno sniznje. To je od osobite znatnosti /.a vegetaciju, te nam je 

 stoga i razumljivo, da vegetacija ne pokazuje u termalnom području ni kakove 

 osobitosti. Daje u termalnom području i zimi temperatura tla ostala nepromi- 

 jenjena, vjerovatno bi to onda znatno utjecalo i na vegetaciju. 



II. Daruvar. 



Terina Daruvar ima u svemu kojih 7 toplih vrela, koja služe u kupališne 

 svrbe.' 2 ali ima još i vrela, koja slobodno izviru i ne upotrebljavaju se. Od kupa 

 lisnih vrela dolaze u obzir za biologijska istraživanja samo ona, do kojih dopire 

 svijetlo, te se vegetacija alga mogla razviti. To su: I. otvoreni basin pred 

 Ivanovom kupkom. 2. Antunovo vrelo na istoimenoj zgradi. 3. Siegenthalovo 

 vrelo pred kioskom. K tome pridolaze još i otvorena vrela iza pučkog kupališta. 

 Temperatura je tih vrela različita i varira između 35 — b~>" C. Bošnjaković 

 je zabilježio za Antunovo vrelo temperaturu od 4Š>'8° C, a za Ivanovo vrelo 

 42"5° 0. Ta se temperatura tiče toplote vode na samu vrelu, dok je za biolo- 

 gijska opažanja znatna temperatura na samu staništu, gdje se alge razvijaju. 

 Prosječna je temperatura (dne 15. VIII. 1916) bila ova: 



Antunovo vrelo 43 — 15° C 



Ivanovo vrelo 38— 402« C 



Siegenthalovo vrelo 36° C 



Otvorena vrela na livadi . . 37 — 43" 0. 



Prema tome nalaze se Daruvarske terme upravo na kritičnoj točki između 

 eiiterma i akroterma, no s obzirom na izvornu temperaturu jačih vrela možemo 

 općeno označiti sva vrela akrotermom. Prema kemijskoj analizi (po Bosnjako- 

 vieu 1. ej možemo i ovu termu označiti akratotermom. 



1. (»tvore na vrela iza pučkog kupališta. 



Iza pučkog kupališta na livadi nalaze se dvije oširoke jame nepravilna 

 oblika, a imaju u promjeru 1 — 2 metra. Te su jame prilično plitke; na naj 

 dubljem su mjestu možda > , metra duboke, a dno im je pokriveno (inim muljem. 

 I' mulju se vide rupe, kao da je tko štapom u malj žabo. a iz njih ključa 

 voda, što se dobro raspoznaje po mjehurima plinova, koji se od časa do rasa 

 uzdižu na površinu. Manje vrelo (lijevo, ako dolazimo od eestel ima temperaturu 

 37 — 38" (J, a veće (desno) U -48° G, te je upravo čudnovato, što ta bliza vrela 



1 Zahvaljujem najljepše v-, prof, drn a Gavazzi'ju, štć mi je još neobjelodanjene podatke 

 stavio na raspolaganje. 



' Vidi: Bošnjaković s. : Kemijsko istraživanje teimalnih vofla i blata kupališta Daruvara, 

 Rn«l Jngoal Akademije. Knjiga 167. 1908., p. IS9 — 199. 



