lU 



označiti sporocistama. Sporociste nijesu kud ovog oblika bile poznate, te l>i ovo 



bio po tome prvi opisani slučaj. Sporociste su smeđe boje, dugačke 7 — 7*8 u. 

 a široke 5 fi. te ih dolazi pO nekoliko u jednom redu. U slici 2. se prikazuje, 

 kako sporoeista isklijava u novu nit. Značajno je. da ta alga dolazi inače kod 



temperature više od 5<> n ('. a tako u termi 

 Stubičke Toplice, Topuske, Karlovj Varj ' 

 i đr.j dok se ovdje nalazi i kod 40 — 42" C. 

 Moguće je, da je negda temperatura ovoga 

 vrela bila viša, a tada je i Mastigoclarfm 

 bio dominantan. Doduše možemo istaknuti, 

 da ta alga dolazi gdjegdje i kod niže 

 temperature, kao u termi Margithsziget u 

 Budimpešti, kako je to prvi ustanovio 

 Istvanffi. 8 a prošlog ljeta sam se i sam o 

 tome uvjerio. 



Iz Ivanovih kupaka izlazi odvodni 

 kanal za upotrebljenu toplu vodu i za onu, 

 koja otječe iz basina. Taj kanal prolazi 

 upravo pred zgradom, te je posvema obzi- 

 dan i prekriven, a samo je mjestimice u 

 izvjesnim razmacima otvoren. Dno je toga 

 kanala na tim mjestima, do kuda dopire 

 svijetlo, prekriveno zelenim prevlakama. 

 koje se sastoje od dviju vrsta, koje smo 

 našli u basinu. a to su : 



Ph onu idi tem fragile Gom. i 

 ' Slika 2 - Ht/pheothri.i thermalis Rabenhorst. 



Stelje su ove potonje alge inkrustirane vapnom. 



Ovdje nas zanima još jedan nalaz, koji je u svezi s teimom. U onim se 

 otvorima ispod rešetaka na zidovima razvila bujno jedna paprat. Upravitelj me 

 je kupališta upozorio na to. da je ta paprat i zimi bujna i zelena, a to nije 

 čudo, jer je to obična kulturna biljka naših staklenika J'/eris aerulatu L. 

 . ni. Domovina je toj paprati suptropska Kina i .lapan. a kod nas dolazi samo 

 u kulturi. Tako spominje Vi si a ni, da ta paprat dolazi podivljala na zidovima 

 botaničkog vrta u Padovi. :; Nadalje su poznata još neka staništa kao na Lago 

 Maggiore i u Elsassu.' I u našem zagrebačkom sveučilišnom botaničkom vrtu 

 pojavljuje se ta paprat na vanjskim zidovima toplih staklenika, gdje zimi pogine, 

 a ljeti se opet pojavljuje, dok se dalje nije mogla raširiti. I'ita se, otkuda je 

 ona došla u taj kanal i kako .se mogla na toni staništu uzdržati. Ovo je 

 potonje lako razumljivo, ako uzmemo u obzir, da se u tom kanalu nalazi kon- 

 stantna vlaga i temperatura od 24°C, te ta paprat nalazi upravo idealne uvjete 

 za razvitak. Doći ovamo mogla je lako iz bližnje vrtlarije, koja se nalazi kojih 

 stotinu koraeaja udaljena. Tu paprat možemo dakle držati kulturnom prc- 



' l. u « i. n s i c i n A., i in-r ilir Temperaturgienaen des Lebens bei der Therinalaige Mastif/o- 

 rlailus laminosus Cohn. Beriehte de¥ Devtech. botan. G-eseUsdhaft. Bd. XXI. 1908. p. 317 :!19. 



; l - ' v ;i n i i i liv. de. .Klore Dticro*copiqne dat tharmes &e l'ile Margitaziget". Badapesl 

 1906. p . i_ic. (Traduil n texte hongroise paro dana les „Magvar Norenvtani 1-arn.k- XV., 

 1892.. p. 57— 69.). 



Iscberson, s.vimpsis d. mitteleuropaeiscben Klora. Bd. 1. p. 85. 



' Clni-t li. Di.- Geograpnje der Farne. 1910. p, 333. 



