137 



Značajno je dakle, da svako vrelo ima drugačiji sastav, te su samo dvije 

 vrste (Hi/phent/iri.r thermdlis i <). princeps) zajedničke u dva vrela, [nače se 

 ponavljaju stanovite značajne termalne alge kao : Mastigodadus Imnhiosiis, H//- 

 phcoihri.r thermalis, 0. Okomi, 0. Umilan«, 0. prineeps i Sgmploi-a thermalis, 

 koje smo več upoznali u Hori terme Topuskogia i Stubičkih Toplica. 



III. Lešće. 



HidrograHjske i geologijskc prilike termalnih vrela kupališta Lešća kod 

 Generalskog stola opisao je Gorjanović u svojoj studiji „Plitki krš oko Ge- 

 neralskog stola u Hrvatskoj". Topla se vrela nalaze u dolini Dobre upravo uz 

 obalu istoimene rijeke. Najznatnije je ono vrelo u kupalištu s temperaturom od 

 32"5°C (u odvirku). Uz lijevu obalu Dobre nalaže se dva vrela u udaljenosti od 

 nekoliko stotina koračaja jedno od drugoga, a oba imaju temperaturu od kojih 

 29" C. Prema tome možemo ta vrela označiti bliarotermama. a s obzirom na 

 kemizam prema istraživanju Bo šn j a ko vić e vu akratotermama. 



Glavno je vrelo obzidano u kupališnoj zgradi, te do njega dopire tako 

 malo svijetla, da se alge ne mogu razviti. Malen odvirak, koji kanalom otječe 

 iz kupališta u Dobru, bijaše cilj dalje potražbe. No ni ovdje nijesain našao zna- 

 čajne termalne Hore. cianofieejama, kojima inače svaka terma obiluje, nije 

 ovdje bilo ni govora. Tek sam na kamenju u odvirku našao poznatu, mogli 

 bismo reći, termofi'nu rodoHceju 



Chantransia rhalybea Fries. 



Drugo je termalno vrelo udaljeno kojih nekoliko stotina koračaja uz lijevu 

 obalu Dobre. Na moje veliko začudenje nijesain ni tu našao tipske termalne 

 vegetacije kao što u drugim termalna. Čitavo je dno malo proširenog potočića 

 bilo prekriveno bujno razvijenom haracejom, koju sam kasnije odredio kao: 



Chara foetida A. Br., 

 i to jedan oblik iz sekcije „SuMnermes Mig.", koji stoji posve blizu formi „longi- 

 bracteata", s tom razlikom, da je od nje manja i uopće nježnija. 



Na rubovima kamenja bijaše opet Chantransia chalijhea u mnoštvu, a od 

 e.ianoficeja tek stelje jedne jedine vrste 



Lyngbya aeruginea -roerulea Kiitz., 

 za koju ne možemo reći, da je termalna alga. 



U drugom nižem vrelu kod razrušena mlina našao sam samo prije spome- 

 nutu haraceju, koja se tako bujno razrasla. da se druge alge nijesu ni mogle 

 razviti. 



To je ujedno sav biologijski materijal, koji sam tamo našao-. Možemo dakle 

 ustanoviti znatnu činjenicu, da se u termalnim vrelima Lešea ne nalaze poznati 

 stanovnici terma, u prvom redu nema značajnih termalnih cianoficeja, koje smo 

 nalazili u ostalim termama. Uzroci, radi kojih nijesmo u tim vrelima našli 

 termalnih stauovnika, mogli bi biti dvojaki. Ili je uzrok taj, što se ta termalna 

 vrela nalaze u inundaciouom terenu, te. je nabujala voda Dobre uništila termalnu 

 vegetaciju, ili je moguće i to. da u tim vrelima odiskona nije bilo termalne 

 Hore cianoHeeja. kakovu nalazimo u drugim termama. I ako je ono prvo mogaće • 

 to je ovo drugo vjerovatnije i to stim više. što nam geologijske prilike kazuju, 

 kako me je u razgovoru naročito upozorio g. dr. Gorjanović. — daje ova 



l ) Predjel oko Lešća. Vijesti geološkog povjerenstva za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju za 

 god. 1911. p. 77 — 95. i Glasnik srpskog geografskog društva. 1912. Beograd. 



