138 



terinu vadoznog 1 ) podrijetla. To me je potaklo na potpisao, kuju ću tijekom 

 daljih istraživanja imati osobito na umu, naime pitanje, da li iziiii'du va 

 dozuih i j u v e n i I n i li t crni al n i li vrela postoji i biologijska razlika 

 u sastava same flore. Zasada još o odgovoru pa to za geologiju i biolo- 

 giju znatno pitanje ne mogu izreći konačno mišljenje, premda već u ovom slučaju 

 termo Lešća ima kriterija, koji govore za mogućnost takove razlike. 



IV. Sv. Jelena kod Samobora. 



Sji \ eni-zapadno nad Samoborom ispod brijega Stražnika izviru na pukotini 

 Samobor- liregana -) toplu vrelo 9 temperaturom od kojih 2o"V. Voda zaudara 

 znatnu po Minipurovodiku. i stoga možemo tu termu označiti kao hliarotio- 

 termu. Glavno vrelu izvire iz navrta.no jame. a nalazi se u samoj kupališnoj 

 zgradi (po vlastniku se zove jSmidbenovo kupalište"). Odvirak iz kupališta izlazi 

 iz zgrade napolje, te se kojih dvadesetak koraka dalje izlijeva u jednu jamu. a 

 odatle odvire kap potočić u velik umjetno načinjen otvoren basin hladne vode. 

 U tom se odviiku i djelimieiio uipotočiću razvila termalna vegetacija. 



Glavni sastav vegetacije čine sumporne, bakterije (Thiobacteria), kojih inia 

 ovdje izobilje. I* kanalima kupališta i na mjestima, gdje ne dopire baš nika- 

 kovo svijetlo, vide se bijele, nitaste sluzi, kuje se, kako mi sam vlasnik kupa- 

 lišta g. Smidhen kaza. namuože toliku, da se kanal mura svake godine temeljitu 

 čistiti. Te se sluzi sastoje od eistih kolonija sumporne bakterije 



Thiot/iru- nivea (Rabenhorst) Winogr. 

 Ta vrsta dolazi ovdje u veliku mnoštvu, te čini prevlake na cijevima, ka- 

 menju, bilju i ostalim raznim predmetima, Stelje iniadu oblik vlasulja te znadu 

 narasti i do ' , metra u .dužinu. Stelje su naravno pričvršćene, što je upravo i 

 značajno za rod Tkiothrix. XV i n ogr.a d s k \ spominje 1 ) aaročito, da Thiothrix 

 dolazi u brzo tekućim sumpornim vrelima. Voda u tom vrelu doduše otiče, ali 

 prilično polaganp, te se tn mogla razviti i flota sumpornih bakterija, koje dolaze 

 obično u vodama staj&ćicama. Tu sam na primjer u mulju, na uginulu lišen 

 medu Thiothrix-3te\ jeLim, našao i ove bakterije: 



Beggpatoo alba ■ Vauehen Trevisan 



Beggiatoa niinima VVarmiog 



Beggiatoa q,raqknoiden lAg.j Kabenh. 

 T.i je potonja vrsta prilično rijetka. Na sagnjilu lišen u kulturi . iz te vode 

 razvile su se na korijenčićima okrijeha (Lemna tumor) i kolonije od 



Lamprocgstu rosep (Mijtosni) Mig. 



Ima tu stelja i ud eianuticeja i one se sastoje od 



Opcillatoria Cortiana .Menegh. i 

 Oscillatof%a chalybea Mertens- 



I »d diatomeja sam naišao na te dvije vrste: 



Sif/irilnt ulija Khrelib. 



i Naviaulfi cryptocepfi/ila Kg. 



pored i: Krt. Su.-., iJlier heisse ({ triku. Natorwis8i'nscliaItliciie kuints«ilinii. \\'ll. 

 Jabrg. Nr. 4»i 48. \>. BIO. 



\ lili 8or jano vić-K ra ni be rge r : Geologija gore Samoborske i Znmberačke. liad Jug. 

 Akad Kuj. i-.'o. L894. p. 60. 



P/inogradskj S.: Beitrage kuj Jlorphologie umi Ph^siologje • i • - ■ ■ btatiterien. I. Teil. 

 Zur Horpbologie umi Biologie 'l>-i Schweielbacterien. Leijpzig 188«. p. 31. 



