139 



Konačno je bilo u samomu potočiću i aloroHceja, »»l kojih spominjem 

 dvije, i to : 



Vauchetia sessilis (Nauch.) Stockm. 



i Rhizoctonium hieroglyphicum (Kg.) Stockm. 



Tu termu karakterizuje mješovita asocijacija tiobakterija š cianoficejama, 



diatomejama i hloroficejama, te joj prema tome možemo u smislu Strze- 



sze wski-Vou kove biologijske klasifikacije pripisati oligotiofilan karakter. 



V. Toplo vrelo u Podsusedu. 



- 



U dolini Sutinskom kod Podsuseda upravo uz cestu izvire hliarotermno, indi- 

 ferentno vrelo s temperaturom od 18°C. Vrelo je obzidano, izvire ispod ceste iz 

 umjetno načinjena kamena žljebića. Taj je žljebić, kao i okolišno kamenje, 

 koje voda poprskava, prevučen zelenim prevlakama cianoticeja. Tu sam našao 

 ove. vrste: 



Phormidium facosum Grom. 



Lyngbya Martensiana Menegh. var. elongala Votik. 



(Vouk, Biol. istr. term. voda Hrv. Zag. 1. c. p. 11'). 



Oscillatoria simplićissifpia (lom. 



Oscillatoria irrigua (Ktz.) G-om. 



Na mjestima, gdje se medu kamenjem nakupilo vode. našao sam još i 



hloroficeje: 



Cladophora gloinerata. Kg. 

 OedogoniuiH fonticola Braun. 

 Vaucheria sp. bez fruktifikacije. 

 Među tima je bilo i diatomeja (Pinnularia- i Xavirula-vrste). 

 Prema tome nalazu, koji sam više puta kontrolirao, dolaze doduše u ovoj 

 termi i '„'ianoficeje. no one ne pripadaju onim oblicima, koji su značajni za euter- 

 malne formacije. .ledina je od tih vrsta Pkomnidium favosum, koja dolazi i u 

 eutermama, ali i u hipotermalnim vodama. Sve ostale alge pripadaju običnoj 

 slatkovodnoj flori alga. 



U neposrednoj blizini vrela ima i mahova, no njih nijesani određivao, jer 

 ne pripadaju flori samoga vrela. 



Istaknuti konačno mogu i poznatu činjenicu.-) da se niže tog vrela medu 

 kamenjem nalazi i stanište mediteransko paprati Adiantum Capillus Veneri« L., 

 te nije isključeuo, da se ta paprat ovdje zadržala pod utjecajem terme. na što 

 je već Šarić upozorio. 3 ). 



') Isporedi 1. izvještaj I. c. p, 16. 

 ') Vidi Hire a: Revizija hrvatske Hore p. 276. 



3 ) Šarić: Fitogeogratski odnosi zagrebačke okoliee. Glasnik hrv. naravosl. društva. l!od. 

 XIII. 1902. 



