L41 



U prvom sam izvještaju naglasio kao rezultat istraživanja, da su termo 

 svojom florom cianoficeja i n d i vi d uali/.o vaue. Taj glavni re/.ultat 

 istraživanja mogu u ovom izvještaju potvrditi, premda se neke značajne vrst'-, 

 kao u. pr. ifaštigćcladks laminosus, HgpheothHc tlima tih, Oštifiblato'ria Coiiiana, 

 i). Olcenii ponavljaju. Do istoga je toga rezultata došao i Klen k i n') nakon istraži- 

 vanja termalnih voda Kamčatke, a prije njega i (1. S. W i est istražujući Horu 

 islandskih gejzira. 



Kao drugi rezultat istraživanja možemo ustanoviti i činjenicu, da u našim 

 termama nema d i atome ja, a ni dezmidij aceja. Od diatomeja sam 

 nalazio u eutermama tek jednu do dvije vrste, a od dezmidijaeeja nisam našao 

 ni jedne. U drugim termama, kao n. pr. u termama Kamčatke 2 ) ili u nama bližoj 

 termi Margithsziget u Budimpešti (Is tvan f f i 3 ) ima i dezmidijaeeja. a naročito 

 mnogo diatomeja. Što je tome uzrok, da kod nas nema diatomeja i dizmidijaceja 

 ne može se onako naprečac ustanoviti; to će trebati napose istraživati, i to s pretpo- 

 stavkom, da je vjerovatno uzrok toj razlici kemizam terma, odnosno nestašica 

 silikate ili vjero vatnije odveć velika množina karbonata. tome pitanju kanim 

 istraživanja nastaviti. 



Što se tiče kloroficeja, vrijedi također ono, što sam rekao već u prvom izvje- 

 štaju. Klorohccje dosežu temperaturu od najviše 35°C, te su samo termorilni orga- 

 nizmi, a nikako nijesu termalni. 



Prijegled rezultata. 



Istraživši biologijske prilike terma.: Topusko. Daruvar, Lešće. Sv. Jelena 

 kod Samobora i Podsused možemo istaknuti ove rezultate : 



1. Akroterma Topusko značajna je po termalnim čistim asocijacijama ciano- 

 ficeja bez diatomeja i hloroficeja, koje se pojavljuju istom kod bliarotermaluib 

 odnosno hipotermalnih temperatura. Značajne su za ovu termu ove cianoflceje: Masti- 

 goeladus laminosus, Phormidium laminosum var. acoerulesens, Oscillatoria formosa, 

 (). brevis i 0. princeps, a u jednom vrelu i Sgmploca termalis var. major. 



Termalna vrela u Daru varu. imaj u raznoliku termalnu vegetaciju s čistim 

 asocijacijama cianoficeja. U otvorenim su vrelima značajne: Oscillatoria 

 jasorvensis, 0. terebriformis, <>. Okenii i <>. princeps; u Ivanovu vrelu: 

 Hi/plieotln i.r thermalis, 0. Cortiana, 0. princeps i rjeđe Mastigocladus laminosus; 

 a Antunovu vrelu: Hgpheothrix thermalis i Sijmploca thermalis var. major; 

 u Si gen t ha 1 o v u vrelu: Lgngbga Molischi. 



3. Hliarotermna vrela u Lešću kraj Generalskog stola nemaju termalne 

 vegetacije, a upravo je značajno, da nema ni termotilnih asocijacija cianoficeja. 

 Od alga sam našao samo ove: ('hara foetida, Chantransia chalgbea i Lyngbya 

 aerugineo-coerulea. 



4. Hliarotioterma Sv. Jelena kod Samobora ima oligotiofilni karakter vege- 

 tacije, u Kojoj dominiraju tiobakterije (Beggiatoa alba, minima, araehnoides, 

 'l'liiothri.r nivea, Lamprocgstis rtisea), dok su cianoficeje (<>. Cortiana i chalgbea) 

 uz neke diatomeje i hloroficeje u manjini. 



') EjieHKMHb A. A: O TepMO(|)M;ibHbnxb coo6wecTBaxb BOflopoc/ieM. HaBecrna 

 HMn. Bot. CaAa rieTpa Beamoro. XIV. p. 62—112. 1914. 



-) EjieHKHHT> A. A.; IlpIiCHOBOAH'bi« boa^POCJim KaMbaTKM. Hsb. Mmu. Bot. CaAa 

 rieTpa Bejiw<aro. 1 1 5. p. 192— 1 99. 



a ) Istvanl'fi liv, dc Flore microscopique ilt-s thermes ilt* I' i l «=- Margitsziget. Buđapest 

 1905. p. 1—16. 



