Prilozi flori slatkovodnih alga Hrvatske. 



(S 1 tablom). 



Napisao đr. Vale Vouk. 



(Izrađeno u botanickn- fiziološkom /.a vodu kr. sveučilišta u Zagrebu.) 



t'rnit/jt tt" u sjednici matemttfirko-privodoslo&ftofi nizmln .fnfio&Uirensk? akadeiiiijt ziiunosti i 



umjetnosti iiil IH. januara r.tl'J. 



Istraživanje Hore slatkovodnih alga započelo se u nas tek nedavno radnjom 

 I. Pevaleksi ..<• biologiji i geografskom rasprostranjen ju alga u sjevernoj 

 Hrvatskoj*,' n kojoj je zabilježeno 22fi vrsta alga poglavito iz hrvatskog Zagorja. 

 Ovakovo sustavno istraživanje slatkovodnih alga naše domovine treba svakako 

 nastaviti živim tempom, ako hoćemo, da u skoro doba dobijemo bar približan' 

 prijegled ovog dijela naše kriptogamske Hore. Svaki i najmanji prinos u tome 

 poslu vrijedno je da se zabilježi. 



I Lemanea fucina (Boryi Atkinson i neke druge alge iz okolice Gospića. 



Početkom mjeseca maja prošle godine boravio sam nekoliko dana u Gospiću 

 te sam tu priliku upotrebio, da u bližoj okolici sabireiu alge. Naročito sam 

 obišao potočiće i vrela u šumi Jasikovcu, pa izvore u Lipovcu, potok Novčiću 

 i rijeku Liku kod Luđačkog mosta Kroj nađenih vrsta nije baš velik, ali ima 

 medu njima i zanimljivijih tipova, radi kojih sam se upravo odlučio, da ovaj 

 prilog poznavanju Hore slatkovodnih alga Hrvatske objelodanim. To je naročito 

 jedna rjeđa vrsta roda Lemanea ( L. J'ueina Borv), koja je za Hrvatsku po prvi 

 put zabilježena., i poradi drugih razloga držim potrebnim, da se njome napose 

 pozabavim. 



Lemanea fucina (Borv) Atkinson. 



Tražeći alge na bentu- kod Luđačkog mosta, i to na lijevoj obali u naj- 

 većoj brzici katarakta, gdje se Hijdnirus toetidus u obilju razvio, opazio sam 

 nešto dublje u vodi guste i dugačke busove jedne alge. l/.vadivši je na površinu 

 upoznao sam u njoj zastupnika roda Lemanea* Pretražujući i dalje okoliš našao 

 sam istu tu algu u većoj množini i u snažnijim primjercima u brzici rijeke ispod 

 samog mosta. Lilo je tu busova, koji su bili i preko pola metra dugački. Zna 

 čajno je bilo za tu vrstu, da je bila neobično jako razgran jena. 



Točnijim pretraživanjem u laboratoriju nije mi u prvi mah uspjelo vrstu 

 zastalno odrediti, i tek nakon poredbe s eksikatuim primjercima toga rolau 

 kriptoga niski m herbarijima madžarskog Narodnog .Muzeja u Budimpešti i bivšeg 

 carskog Dvorskog Muzeja u Beču uvjeri" sam se. da se radi o gornjoj vrsti, koja je 



1 „Prirodoslovna istraživanja Hrvatske i Slavoniji*" izdaje Jugosl. akademija itnanosti i 

 umjetnosti. Sv. 8. 1918. 



- Jipnt- /ovu u Lici zidanu vodenu branu. 

 PRIRODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA. Sv. 14 |0 



