147 



da našu vratu označim kan novi oblik, i to ponajviši' s razloga, Što mi hije 

 poznata 6'AawiraMsi<?-generacija, koju treba također proučiti. Svakako će dakle 

 biti potrebne da se naša alga sabere u ranije doba (januaru, februaru i martu), 

 da se uzmognu proučiti svi razvojni stadiji naše alge od Chantransia-oblik.Bi pa 

 sve do fruktifikacije. 



Lemanea fucina Bory svakako je rjeđa alga. Poznata je iz Francuske 

 (Sirodot). Njemačke. 1 pa iz Sjev. Amerike (Atkinson). De Toni (1. c. p. 

 \\\) bilježi je po Pbkorn.v-u /.a Istru, ali pobliže nisam mogao navod literature 

 i staništa naći. Hansgirg 3 je ne bilježi ni za Češku, a ni za bivšu Donju 

 Austriju. 



Bilješka, od Lemanea-soda poznata je u našoj flori Lemanea fitimatilis 

 iL.) Ag.j kuju Ha.n.sgirg 3 bilježi za jedan potok kod D i vare u Istri i za 

 slapove Krke u Dalmaciji, a Pevalek (1. c.) za zagrebačku okolicu. Selim i dl e* 

 je opisao novu vrstu Lemanea (jfrossi Sebinidle za. katarakte rijeke Vrbasu, kod 

 Jajca. Diagnoza je ove vrste nepotpuna, a i površnu sastavljena, da bismo je 

 sa stalnošeu mogli kan novu poprimiti. Prema skici i opisu vjerovatno je to 

 jediiu oblik vrste L. fucina. 



Još nalazimo u djelu „Krvptogamae exsiccatae a Museo Palatirio Vindobo- 

 nense" pod br. 'l'M\. Sacheria nijiila Sirdt.. koju je u rijeci Krkiću kod Turopolja 

 u Dalmaciji našao U. v. Beck. 



Ovom ću prilikom dometnuti i neke biologijske opaske, koje nam se 

 nameću prigodom promatranju životnih prilika ove alge. Lemanea pripada bio- 

 logijskoj hrpi tako zvanih reikofilnih alga." 1 koje živu u vodama brzicama. 

 Već habitus čitave biljke odgovara prilagođen ju na brzu tekućicu. ltaspleteuost 

 razgranjene steljke u elastične i končaste niti osobita je oznaka reikoHlaosti. 

 Nadalje mi je upozoriti na biologijski moinciiat. koji je također znatan kao 

 reikofilni karakter. To je neobično velika produkcija karpospora, koje se razvijaju 

 na cistokarpima u nutarnjosti steljke duž čitave fruktifikativne biljke, odozdo 

 pa sve do krajnih vršaka. Karpospore mogu izići napolje istom onda. kada se 

 steljka raspane. Nastaje dakle biologijsko pitanje: čemu tolika množina spora i 

 zašto su za vrijeme svoga razvija zatvorene"? Poznato je za rodoficeje, da prođu 

 cicaju karpospore najvećim dijelom na površini steljke Jasno je. da je stvaranje 

 ogromnog broja spora u nutraŠrijosti biljke u vezi sa životom njezinim u brzoj 

 vodi. Snaga brze vode lako bi otrgla nježne spore u razvoju, kad bi bile na 

 površini, te stoga ostaju one u nutraŠnjosti, sve dok ne sazriju. No i poslije 

 toga, kad su spore već dozrele, bila bi opasnost za održanje biljke, kada bi bio 

 malen broj spora. Brza voda ra/.uese spore i vjerovatno malo koja od njih dođe 

 u priliku, da proklija. I* tom nagonu za održanje u brzoj vodi moglo je doći 

 ilo snažne produkcije' spora. Tome se pridružuje i drugo svojstvo, na koje je 

 naročito upozorio Brand." a to je velika regenerativna snaga pojedinih 



1 Migulii ii „Krvptogamenflora" Idi. II. - '!'■ |>. 14. bilježi ju kao „selten". 



- Hans'girg A.. Prodromus đer Atgentlora von Bphruen 1. u II. Ti 1886—1892. GrrimdziiKe 

 i fer Algenflora von Siedei'ošteiTeicli Beiliefte 7 Bot. Ontralblatt liil. XVIII.. Hefi '■'>. 1905. 



Ftansgirg A. Beitra^e /.m Kennt.iisu rter SiKsvasseralgenHora von Kiirntlien. KVain. 

 l-trien nml Dalmatien. Site. B.er. il kgl hiihni. Geselseh. rt. tt'issjenscli. 1890. |>. 103. 



1 .> .■ li ni i il 1 e \V. Algnii ans Istrien. Dalmatien. Montenegrn, Kei'zego\vina u. P.osnicu 

 gesammelt von Gross umi Kmie U'i AiUge.ni. botan. Zeitsdirifl Ni: II Jahrg. 1900. |>. 17—21. 



•' Po vii I.-I; I.. I. c. |>. 



'• Branđ. i'itrt|>H;in/,ini!: umi I.'rirnn rutinu von hemani'n lliiniihlin, Bericllto il llpntsrli. 

 lintan. (Tpsellftchaft. 1896 



