14') 



Chaetophoraoeae. 



Chnetopkora pisiforntis Roth. Vrlo običua u šumi đasikovcu ua grančicama 

 i kamenju, koje leži n vodi. 



Microsporaceae. 



Mirrospor« elegans Ilansg. Na behtu ispod Budačkoga mostu. 



Microspora stagnarum (Riitzg.) Lag. U jednoj većoj mlaki blizu Jasikovca. 



Oedogoniaceae. 



Oedoffonium sp. Vegetativne stanice 30 — 32 ft. Fruktifikativnih organa nije 

 bilo i stoga nije bilo moguće vrstu tačno odrediti. Na benta kod Budačkog mosta. 



Cladopkoraceae. 

 Cladophora glomerata (L.) Kiitz. Na kamenju u Novčići ispod Pavelićeva mlina. 



Vaucheriaceae. 



Vaucheriu raremosa Vauch. Bez fruktifikativnih organa; debljina niti oko 

 80 (i i stoga vjerovatno pripada ovoj vrsti. Među spirogirama kod Lipovca. 



Helmintkocladiaoeae. 



Batrachospermum monilij'orme Roth. var. pulcherrimum Bory. 1' vrelu ispod 

 l ugarske kuće u šumi Jasikovcu, a i u drugim bližnjim potočićima. 



Chaniransia cliali/bca Fries. 1 istom vrelu zajedno s pređašnjom algom. 



II Thorea ramosissima Bory u Hrvatskoj. 



Koncem mjeseca maja ow godine (27. V. 1918.) prigodom jedne botaničke 

 ekskurzije na Japetić kraj Samobora, ustavio sam se podno brijega u sela 

 Sv. Jani u svrhu biologijskoga istraživanja toplog vrela. Terma leži usred sela 

 Toplice neko pola sata udaljeni} od sela Sv. .lane. I/.vori toploga vrela čine 

 plitak basin, nekoliko metara širok i dugačak. Upravo na mjestu, gdje voda iz 

 basina od vire, opazio je moj pratilac asistenat dr. Pevalek nekoliko niti jedm' 

 tamno crvene alge. koju sam prepoznao kao rijedak tip slatkovodnih alga poznat 

 pod imenom Thorea ramosissima Borv- Tražeći ovu alga niže u potoku, u koji 

 uvire i termalno vrelo, naišli smo kod temperature od 20° C veliku množinu 

 ove alge a pravoj njenoj bujnosti. Tu su plivali mnogobrojni i veliki buso\ i 

 ove alge. pričvršćeni jednim krajem na kamenju na duu potoka. Busovi su bili 

 jako razaranjem, a bilo ih je dugačkih i preko 1 metar. 



Pregledavši literaturu mogu svakako konstatirati, tla je ovo stanište 

 ove alge prvo za Hrvatsku Drugo dosad najbliži' poznato stanište jesi 

 rijeka Dunav kod Beograda. Tamo je ovu algu otkrio Bornmiiller, nekadanji 

 nadzornik botaničkog vrta u Beogradu, a otkriće je objelodanio Magnns.' 

 koji doslovno piše: 2 „Herr Bornnii'i Uer batte dieselbe im August IS8S m 

 Massen iu der Donau bej Belgrad, also kurz nach Einmiindung der Save an 

 iintersetaucbten (iebiilk der dortigen Seli u iimnaustalteii, die nach der Mitte des 

 Flusses hinliegen, \vo die Stromung des \Vassers eine ziemliche Geschwiudigkeit 

 besitzt. aut'geiunden - - Ovo navodim točno s razloga, jer je ovo isto stanište u 



1 Magnus: .Tlim-en i-auiosis^ima Borv l"-i Belgrad in SerMen". Hedvvigia. 1889, ti. 2. 



•- I. c. ]>. 113. 



' Borniini I ler: l"anta.- Serbiae lsss N... 200. 



