155 



kuji je t,i istraživanja proširio i na ostala jezera. Krmpotić spo milije izuzevši 

 kremenjašice za Plitvice 2;5 vrste planktonskili alga. <> algama plitvičkog bcn- 

 tosii ilije, koliku mi je poznato, nitko provodio istraživanja. To je 1 » i » > povod, 

 koji me je potaknuo, da otpočnem istraživati plitvičke alge. 



Prvi je dojam, što sam ga dobio došavši na Plitvička jezera, bio s obzirom. 

 na Horu alga veoma loš. I' jezerima nisam isprva nalazio nikakovih alga. Svako 

 mjesto, gdje lii se alge mogle zadržavati, prekrivala je vapnenacka inkru- 

 stacija. Tek nakon nekoliko dana pretražio sam tu inkrustaeiju i našao alge, 

 koje su baš zbog tog osobita načina života zanimljive. 



Kod pretraživanja sam našao usvemu veoma malo oblika, no ti su upravo 

 vrlo značajni. Za točan popis alga. koje živu u Plitvičkim jezerima, trebat će 

 istraživati i u druge godišnje dobi. 



Kamenje i drvlje, sto se nalazi u vodi u litoralnoj zoni Plitvičkih jezera, 

 prevučeno je naslagom krhka vapiiopea. Na nekim mjestima iznose te naslage 

 tek nekoliko milimetara, a na drugim dosiže debljinu od nekoliko centimetara. 

 Znajući za množinu otopljena vapnenca u plitvičkoj vodi lako bismo zaključili- 

 da se višak vapnenca sam od sebe izlučio izgubivši ugljičnu kiselinu. Drugačije 

 ćemo prosuditi, ako promotrimo mikroskopom takvu krhku vapnenačku prevlaku. 

 Siva vapnenacka inkrustacija u litoralnoj zoni na kamenju u Grradjnskom jezeru 

 (tabla V.) imala je na primjer ovaj sastav: preko polovine mase bila su zrnca 

 kalcijeva karbonata. Pojedine čestice vapnenca vezale su gotovo bezbrojne niti 

 cijanoficeje Hyphaeothrhx lateritia. Ostali je sastav bio: 

 rr hJncupnenut sp. 

 jedan eksemplar Ceratium eornutum 

 rr Phroococciis turgidns 

 rr Merismopedia glanca. 

 Merismopedia i Ceratium pripadaju planktonu, te su ovamo dospjeli posve sin 

 čajno. Encioueme i hrookokusa ima vrlo malo 



Crveno-smeđa inkrustacija. na kamenju i trsci u blizini istoga toga i nj as ta 

 imala je ovaj sastav : 



■'i i 



b) 



fac. Hifphaeothria: lateritia 

 e razne kremenjašice 



v Mi)ii(/roti(( sp. ster. 



iac. Ili/p/itieotltri.i- lateritia 



-j- Bulbochaete-osi&uci 



-\~ Rivularia ru/escens 



rr Crucic/eni« rectangularis. 

 Prigodom svog drugog boravka na Plitvicama (u augustu I '.U 7.) sabirno 

 sam obilno inkrustaeioni materijal, koji sam dosada tok djclimice pregledao. 

 Svakako mogu reći, da su cijanoficeje plitvičkih inkrustacija vrlo 

 važan geologijski faktor, bez kojeg ne bi bilo toliko taloženje vapnenca. 

 Zanimljivo je, da vapnenac talože samo cijanoficeje sa sluznatim pektinskim toko- 

 vima, kao Hypliaeothrix. Sehyzothrix i Inactis. te je vrlo vjerovatno, da 

 su te pektinske membrane i vrlo odlučne kod taloženja. Spomenut 

 ću, da nisam nikad u litoralnoj zoni nalazio izlučen vapnenac, a da pri tom 

 nije bio koji Hijfihacotliri.r. Ovo, što donosim u ovom prinosu, smatram prethodnim 



