178 



Nastojao sam dakle istražiti, bi li se potanjim proučavanjem faune Kuna- 

 -..iv mogli potkrijepiti nazori E. Flaoga o korijenu ballstattskoga pokrova. 

 Zato lii trebali, dokazati, da je facijes trijasa Kuna gore posve jednak sjevero- 

 alpinskora hallsrattskom razvoju. 



Hallstattski razvoj vezan je u Alpama na veoma usku zonu, koja odgovara 

 nekadanjoj geosinklinali. ! : tim je naslagama sačuvano golemo mnoštvo eefalopoda 



Teorija pokrova nailazi u Istočnim Alpama naročito zato na poteškoće, što 

 je teško odrediti korijen tih pokrova. Njihov korijen imao l>i pripadati veoma 

 uskoj zoni, koja nije ni u kakovu razmjeru sa širinom Istočnih Alpi. Eno i 

 E. Haug misli, da korijen ballstattskog pokrova sačinjava danas uska /.ona 

 Karnijskih Alpa i Ivančice, a gotovo jedini i najvažniji dokaz za to mu je iauna 

 Kuna-gore. Pomenuti autor drži. da korijen hallstattskog pokrova ne može smje- 

 stiti dalje na jug, jer se trijas Dinarida bitno razlikuje od sjevero-alpinskog trijasa. 



Kako vidimo, srednji trijas Hrvatske, a naročito fauna Kuna-gore i Gregurić- 

 brijega, ud velikog su naučnog interesa. Njihova je stratigrafijska i tektonska 

 važnost mnogo veća od njihova paleobiologijskog znamenovama. 



Najprije sam bio nakanio, da u trećem dijelu ove rasprave prikazem neke 

 Stratigrafijske i tektonske odnose ove faune. Međutim moram zasada odustati 

 od te namjere, pa ću već u ovom dijelu ukratko navesti om., što je potrebno, 

 da se kaže o fauni Kuna-gore. Detalju.) proučavanje u terenu moći ćemo zasada 

 to lakše pregorjeti, jer hi tačno poznavanje slijeda naslaga moglo sam., onda 

 osvijetliti faunu Kuna-gore, kad bi slijed naslaga, koji je razvijen ispod cefalo- 

 podnib vapnenaca i povrh njih. bio neprekinut, tačno poznat, i kada bi u njemu 

 bilo okamina. Sve te uvjete ne nalazimo u fauni Kuna gore. pa rr zato i pome- 

 nuti dosađanji opis morati zadovoljiti t >j svrsi. Danas smo još dalek., od toga, 

 da bismo nabačena pitanja mogli riješiti tektonskim putem. 



Kako sam već naglasio, u" fauni Kuna-gore prevlađuju rodovi Ptychites, 

 Gymnites i Monophyllites. Rod Ptychites zastupljen je najvećim brojem primje- 

 raka. a naročito su značajni veliki primjerci iz skupine ..)iiiyttlt>ilisri" . Skupina 

 .,nt(jjj\ri", pa i vrste skupine ,,flexuosi u , koje su u drugim alpinskim i dinarskim 

 nalazištima tako raširene, ovdje su razmjerno rijetke. Zanimljiva je prisutnost 

 vrste /'/. Everesti. 



Vrste roda Gymniies razviše se u veliku broju primjeraka, medu kojima 

 se. naročito ističe vrsta <•. Madjereki, Bod Monophyllites zastupljen je samo već 

 pOznatiih vrstama, koje su veoma raširene u mediteranskom trijasu. Drugi mi 

 rodovi znatno rjeđi, ali baš oni najbolje označuju karakter faune Kuaargore. 

 Vrste roda Ptychites imaju prije dinarski nego sjeveroalpinski kolorit. Ptychites 

 StriatopUcatUS vezan je trijas balkanskih Dinarida, Ist.. to vrijedi i za rod 



( ii/iiniiii s. Vrste rodova Monophijllites i Starta ponajviše -u jednako značajne za 



trijas Alpi i Dinarida. dok je .1/ var, Taramellii poznat samo iz dinarskog trijasa. 



Mnogo bolje karakterišu ovu faunu vrste s ceratitnom suturom, premda su 

 razmjerno rijetke i poznate u malenu broju primjeraka. Vrste Ceratites teltiti- 

 formis Unu.. Bulog multinodosus Han.. Celtites intermedius llau. samo su dinarski 

 oblici, 



Sve mi druge vrste ponajviše indiferentne te mi poznate iz Alpa i Dina- 

 rida, ali i od njih su neke običnije u I linarida ma mgo u Alpama, kao li. pr. 



Acrochordiceras cf. mode, rtychiies at, Everesti, Atraetites cf. cylindricu& Hau 



