

var. saponariaefolia Schott. Lovnik, Blaževo brdo, Japuenik; Dubovac, 

 Zagrad, Kozjača; Sovinica, Klek, Kozarac, Delnice, Dragomalj, V. Tići. 

 Breze, Banska vrata, Mošunje. Ljeskovac- Priboj ; Vižbina kod Krasna, 

 Lubenovačka vrata, Kozjak, Štirovača, Satorina, Rusovo, Vaganski vrh, 

 begestin, Malovan. Bunavac, Sijaset, Sv. Brdo. 

 var. alpina (Lam.) Šegestin. Dr. Degen drži je za S. marginata. 



S. gallica L. Samobor; Topusko ; Ribnik, Maradin, Slušnica. 



S. multicaulis Guss. = S. Saxifraga W. K.= S. Dalmatica Scheele = 

 S. Kitaibelii Vis. == S. cl a vat a Rolirb. Klek, vrelo Zamoščice; Sušnjica 

 dolina kod Alana, Nad Klancem, Alan. Alančić, Smrčevci, Velinac, Budakovo 

 brdo, Soline, V. Bašača, Alaginac, Ljubičko brdo, Pilipov kuk, Metla, Mamu- 

 tovac, Ždrilo. Jelarje, Visočica, Višerujna, Bunavačko polje, Sv. Brdo; Konjsko. 



S. grami ne a Vis. Alančić, Plješivica 1449. ubrana 20. dotično 21. srpnja 

 1907. na prisojnim pećinskim mjestima prema zapadnoj morskoj strani, ne 

 baš česta. One sa Plješivice mnogo su bujnije i više busenaste, čemu će 

 biti uzrokom niže stanište, što je mjesto bolje zaklonjeno i manje izloženo 

 vjetrovima. 



Naši su primjerci 12 — 15 cm. visoki sa pojedincatim ili busenastimi, 

 uspravaim ili uzdignutim stabljik una; korijen čestoputa 10 — 15 cm. dug, 

 drvenjast; stabljika jedno-, rijetko dvocvjetna. Lišće je kao cvjetna peteljka 

 i časka uslijed žljezdastih dlaka jako Ijepičava; časka cjevasta sa 10 pruga, 

 na gornjoj strani žilovita, u plodovite buzdovanasta oblika, zupci lancetasti, 

 šiljasti. Cvjetni listići dvolapi, krunasti, na gornjoj strani zelenkasto žuti, 

 na donjoj zamazano tamno žuti. Listovi lancetasti, podankovi u peteljku 

 suženi, stablični sjedeći. Plodonoša (carpopkorum) D/a puta duži od jajasto 

 elipsoidičkog tobolca. 



Naša Silena razlikuje se od slične S. vallesiaca L. bojom cvjetnih 

 listića, koji su na gornjoj strani blijedo ružičasti, a na donjoj krvavo crveni, 

 i jačim strukom. 



Osim pomenutih mjesta ubrao sam ovu biljku još i na V. 8tolcu u 

 Šugarskoj Dulibi. Maly ju je brao na. Sv. Brdu, ali po obavijesti Dra Degtna, 

 on ju je tamo badava tražio, a i ja je nijesam našao na tom brdu. 

 Vidi o tom moj\i radnju. 1 ) 



S. otites (L.) Wib. Stinica luka, Jablanac plantaža, rijetka. 



S. Sendtneri Boiss = S. Schlosseri Vukot. Na jednoj livadi između 

 Mrkopolja i Begovarazdolja veoma mnogobrojna. 



S. vi riđi flora L. Novaki kođ^Ribnika, u Kozjaci, Selište na podnožju M. Lisine. 



S. nutans L. Samobor, Ludvić, Sv. Gera, Blaževo brdo, Reštovo, Plješivica; 

 Tešnjak, Nikolino brdo; Sarovsko selo, Stative, Kalvarija, Dubovac, Zagrad. 

 Vinica, Pavlovac, Slunj, Slušnica. Ogulin, Jasikovac ; Vrbovsko, Mrkopalj. 

 Begovorazdolje, Delnice, Lokve, Čabar, Kozji vrh, Ravnice kod Trica, Tršće, 

 Malilug, Velo Tići, Breze, Mošunje, Modruše, Razvala, Jezerane, Brinje. 

 Prokike, Žutalokva, M. Lisina, Ljeskovac -Priboj ; Kuterevo, Vižbina, Ru-ovo, 

 Budakovo i Ljubičko brdo, Badanj, Ponor, Metla, Jelarje, Oštarija; Lišanj, Novi. 

 floribus albis, Karlovac, Vinica, Novi i drugdje, 



') Silene graminea Vis. in Kroatien. M. bot. lap. 1908 p. 278 — 279. 



