124 



formu na n um m. onizak do 20 om. visok razgranjen ginu čak. Oštarija, 

 Babino jezero. Vaganski vrh. 



D. laureola L. Delnice, Dragomalj, V. Hukovnik, Kupički i Kozji vrh; Kuterevo. 



D. c n c o r u m L. Gregurić brijeg nedaleko Samobora. 



D. alpina L. var. petiolaris Keissl. Zebar, Velo Tići, vrh Brizica, Mila- 



nnvn jezero; Velinac, Alaginnc, Ljubičko brdo; u dolini Rječine kod Grobova, 

 Grižane ruševina, Senjska i Stinica draga mnogobrojan; u Krajkovoj draži 

 kod Jablan ca dva grmečka neko 7 — 800 koraka odaljeno od mora na 

 južnom kuku drage, visoko po prilici 200 metara. 



Elaeagnaceae. 



Elaeagnus L. 



E. an gust i t'o 1 i a L. Goji se u vrtovima: Karlovac i drugdje. 



Lvthraceae. 



Peplis L 



P. portula L. Na podnožju Nikolina brda kod Topuskog, Jama i Kozjača 

 kod Karlovca, Vence kod Turna. 



Lythrum L. 



L. h v a s u ji i fo li a L. Nikolino brdo na podnožju, Lu.šoić i Jama kod Karlovca, 

 Debela Glava kod Svarče. 



L. salicaria L. Samobor, Ludvić, Hrnetić, Drežnik, Banija, Selce, Gradec, 

 Orlovac; Hrastovica, Glina, Topusko, Vranovina; Ribnik, Crkveno selo, 

 Stative, Dubovac, Lužčić, Jama, Svarča, Kamensko, Turan, Vukmanić, Tuši- 

 lović, Krnjak, Slunj, Gen. stol, Potok, Zdenac, Josipdol, Medak; Gustilaz, 

 Grbalj, Velo i Malo Tići, Plaški kod Vrnjike potoka, Jesenice, Zaborski, 

 Kozjak i Prošćansko jezero, Ljeskovac, Ljeskovac-Priboj ; Malo polje kod 

 Novog. 



Punicaceae: 



Punica L. 



P. g r a n a t a tri L. Između Crikvenice i Selca uz obalu podivljala, nadalje kod 

 Sv. Jurja i u Amančićevu gaju kod Jablanca; inače goji se po vrtovima. 



Oenotheraceae. 



Ludwigia L. 

 L. paluatria (L.) Klliot = Isnardia palustris L. Uz željezničke grabe 

 kod Draganića, Selca, Vrginmosta i Petrinje vanredno mnogobrojna, Orlovac, 

 Luščić kod Karlovca. 

 forma major ni. planta robusta, Luščić kod ždrijela, gdje otiće močvara. 



