Pećine hrvatskoga krša. III. 



Pećine Hrvatskoga Primorja od Rijeke do Senja, 



(Sa 18 slika u tekstu i 7 tabla.) 



Napisao dr. Josip Poljak. 



I'rimleno u sjednici matem.-prirodoslovnoti razreda od 8. junija 1920. 



Potporom Jugoslavenske akademije bilo mi je omogućeno g. lt)13. u travnju i svibnju 1914. 

 nastaviti istraživanja hrv. pećina u kršu. U tu sam svrhu odabrao kraj od Kijeke do Senja. 

 Uslijed buknuloga rata bilo mi je nemoguće, da rezultate tih istraživanja prije publiciram, pa to 

 činim ovom prilikom, nastavljajući tako ponovno rad oko istraživanja naših pećina. Tom prilikom 

 izričem najljepšu hvalu Jugoslavenskoj Akademiji na novčanoj potpori, g. prof. F. 

 K o c h u na profilu Novi — Sv. Kuzma, zatim kolegi Š u k 1 j e t u i asistentu g. Ž. K o v a č e v i ć u, 

 koji su mi bili požrtvovni pratioci, i to prvi od Rijeke do Novoga, a potonji od Novoga do Senja, 

 Napokon lijepa hvala gg. J u r j u Turi ni, trgovcu iz Križišća, i J o s i p u Grašparoviću, 

 gostioničaru iz Sušika, koji su mi u svakom pogledu išli na ruku kod istraživanja u tamošnjim 

 krajevima. 



Svi ovoj radnji priloženi crteži, izuzev geologijsku karticu i geolog, prolili', izrađeni su 

 shematiuno, kao što su i neke visine određene približno; sve je pak izrađeno i»> mojim skica ma 

 i bilješkama. Slike na tablama snimio sam i izradio sam. pa su iste bez retuša. 



Uvod. 



Da protumačimo postanak pećina rečenog područja, valja najprije da se 

 osvrneno na geologijske i hidrogran'jske prilike toga okoliša, pošto nam ove 

 prilike daju u ruke ključ rješavanju pitanja geneze pećina ovoga kraja. Od 

 geoloških čimbenika uočit ćemo stratigrafiju i tektonikn kao najhitnije fakturi', 

 koji dolaze u to ime u obzir. Hidrografija pak zahvaljuje svoje zasebne učinke, 

 osim petrografijskog karaktera, baš gore spomenutim faktorima. U I. i II. dijelu 

 moga prikaza pećina hrv. krša. vezan je taj pojav tek na jedan ili dva sistema 

 (trias, kreda), zato se i nijesam ovdje napose upuštao u razglabanja odnosnih 

 formacija, pošto je to učinjeno kod pojedinih pećina. 



Napose mi je spomenuti, da je uvodni geologijski odsjek ovoga III. dijela 

 nešto opsežniji, radi lakšega pregleda, pa je uslijed toga kod odnosnih pećina 

 reduciran na najvažnije osobine odnosnog okoliša. Posve isto vrijedi i za 

 hidrografiju. 



Geologijske odnose ovoga kraja nalazimo opisane već u radnjama starijega 

 datuma, pa ako u svojim geološkim i podatcima pripadaju u neku ruku historiji, 

 ipak ću ih spomenuti, pošto su baš te radnje služile kao podloga kasnijim 

 istraživanjima. Jedna od prvib radnja je Hacquetova: „0 r y c t og r a ph i a 

 carneoliea' : (Leipzig 1785 — 89), pa od istoga autora radnja „Phvsikali sch- 

 politische Reise aus den dinarischen durch die julischen; 

 earnisch.en. rathischen na eh den norischen Alpen" (Leipzig 1785) - 



