221 



a) Karnički odio. Neposredno na diploporne vapnence naslanja se 

 oširoka zona šarenih, sad crvenili, sad opet zelah'kastLh vapnenik lapoi'a, 

 pješčenjaka i konglomerata, s ulošciraa crvenih vapnenaca, koji su u opsegu 

 ovoga trijadičkog prodora u podređenu opsegu. 



Ove tvorevine posve su slične zoni raibl-naslaga trijadičkoga prodora Štirovače. 

 koliko po svom nastupu, toliko i po svom razvoju, pa ih kao takove označujemo i u trijadičkom 

 prodoru Senjske Drage. Prof. F. Ko eh 1 kaže za ove raibl-naslage slijedeće: „Kako već 

 spomenusmo, zatvara se trijadićki prodor Velebita ispod Velikog Kozjaka na sjeverozapada 

 Štirovače, a odavle vidimo duž Velebitskoga Bila sve do Senja samo lias-jura-naslage. U Senjsko 

 Draži vidimo ponovni prodor trijasa, no neznatna opsega. Tu vidimo klism-u od ladiničkoga 

 diplopornog vapnenca, opkoljenu šarenim raibl-naslagama, a na ovima glavni dolomit, koji ujedno 

 izgradnje Vratnik." D r. R. Schubert 1 kaže opet za iste naslage slijedeće: „Trotzdem auch in 

 diesen Schichten keine Fosilien gefunđen \vurden, zeigt ein Vergleieh mit den analogen Scb.ich.ten 

 des dalmatinischen Velebit, (bei Vlaškigrad — Močilo), wo die ganz analog ausgebildeten Schichten 

 in analoger Position eine Fauna der Eaibler Schichten lieferten, dass \vir bier in diesen unter 

 dem Hauptdolomit emportauchenden bunten Sehichten ein Aquivalent der Raibler Schichtdn zu 

 erblicken haben. Gtanz ii.nlich sind iibrigens nach Kosmats Untersuchungen die Raibler Schichten 

 in Krain entwickelt". Iz toga se jasno razbira, da ovdje imamo posla s jasno izraženim strati- 

 sratijskiiii elementom trijasa, koji je osobito važan s obzirom na hidrografiju Senjske Drage. Zato 

 i kaže Dr. Schubert 3 na koncu svoga razmatranja o ekskurziji od Senja do Vratnika ovo : 

 .Aul'fallend oder ganz šelbstverstandlich ist der \Vasserreichtum im Bereich der Raibler Schichten. 

 wo allenthalben grossere und kleinere Gerinne ersichtlicb sind. Schon beim Eintritt in den 

 Dolomitbereicb verselnvinden đieselben, um unterirdisch der Kiiste zuznfliessen." Činjenica, da u 

 Senjskoj Draži nastupaju raibl-naslage u obliku prije navedenih taložina, razlogom je, da su neki 

 autori, ne uzimajući iste kao zaseban stratigratijski elemenat, došli do posve kriva članjenja 

 trijadičkib tvorevina Senjske Drage. Baš to netočno članjenje trijasa razlogom je, da je Dr. v. 

 T e r z a g h i* pa i drugi neki antori, došao do posve krivili tektonskih i hidrografijskih zaključaka 

 u opsegu Senjske Drage, jer se njegovo članjenje sveukupnih strata Senjske Drage ni u kojem 

 pogledu ne slaže s najnovijim istraživanjima, pa mu uslijed toga i poredaj stratigrafijskih elemenata, 

 kao i njihova starost, ne odgovara pravomu stanju stvari. 



Raibl-naslage počinju se na cesti kod 7. km. u obliku crvenih lapora, 

 zelenkastih i crvenkastih pješčenjaka, i vapnenih lapora s ulošcima sivih i 

 crvenih vapnenaca i raznobojnih kresivaca, a često ima u njima i uložaka 

 eruptivnog koturinja. Na svojoj površini pokazuju te tvorevine lističavo i 

 kvržasto odlučivanje. Raiblovo tvorevine zalaze u dolinu Kriškoga potoka, uzdižu 

 se sve do glavnoga dolomita Biace. i na sjeveru do porfiritne mase. Odavle se 

 dalje nastavljaju do tik pod Vratnik prema Sv. Mihovilu, obrubljujući jednu i 

 drugu krpu diplopornog vapnenca (vidi si. 1.). U oba ova dijela ima više 

 obilatih vrela. Tako u južnom dijelu izvire Kriški potok, koji, došavši u zonu 

 dolomita, gubi se lagano prema sv. Križu, gdje konačno i posve nestaje. U 

 sjevernom dijelu, dakle oko Sv. Mihovila, ima tako isto više izvora, od kojih 

 je najjače Ferdinandovo vrelo, koje leži U59 m aps. visine. 



b) Norič ki odjel. Na zonu raiblnaslaga naslanja se odeblja zona 

 jasno slojenoga dolomita smjera NW — SE prema SW. Boje je redovito svijetlo 

 sive, često crvenkast, a više puta i smeđast. Taj dolomit pripada zoni t. zv. 

 glavnoga dolomita (Hauptdolomit), a proteže se od sv. Križa prema desnoj strani 

 Drage, ide prema Nabršnikovu mlinu, odakle prela« na Borove, izgrađujući 

 iste gotovo do pod vrh, a odavle zaokružuju raibl-naslage i eruptivne mase, 



1 F. K o e. h : Istraživanja u hrv. kršu. Vijesti geol. povj. I. sv. p. 20. 

 - Dr. R. Schubert: (ieolog. Fiihrer durch die. nbrdliche Adria. p. 185. 



* Dr. K. T e r z a g h i : Beitrag zur Hvdrographie und Morpholpgie des kroat. Earstes, Mitth. 

 aus dem Jahrhuche der kgl. ung. geol. Reiehsanstalt. Bd. XX. Hft. 6. p. 330. 331. Bpst. 1913, 



