223 



Široka jurska zona, koja izgrađuje najviše vrhove sjevernoga Velebita, 

 proteže se i na Senjsko Bilo, gdje sudjeluje kod izgradnje istoga. Cijela prostrana 

 jurska zona sastoji se od dvije grane : od zapadne i istočne. Zapadna grana 

 spušta se od MARKOVA KUKA iznad Lukova (kod sv. Jurja) preko BOŽINE 

 PLANE. ROBOVIŠTA, TVRDOG DOLCA. MATEŠINA PODA. DUBOKE 

 DRAGE na sv. JURAJ izgrađujući morsku obalu sve tamo do istočno 

 KLENOVNICE, južno Povila kod Novoga. Odavle se uzdižu tvorevine Jure 

 prema kopnenoj strani preko LIPNIKA, OŠTRE, VJETRENJAKA, KANSULOVE 

 GLAVICE, gdje sudjeluju kod izgradnje MEDVEĐAKA, VIŠEVICE i BITORAJA 

 sežući prema RISNJAKU sve tamo do kranjskoga SN.JEŽNIKA. prepuštajući tako 

 izgradnju Primorja krednim i eocenskim tvorevinama. Istočna grana proteže se 

 smjerom prema sjeveru preko LUMBARDE. PROLOGA. VELIKOG STOLCA. 

 SENJSKE DULIBE, ORLOVA GNIJEZDA, VELJUNA. CRNA VRHA i BIJELE 

 GORE do u područje VELIKE KAPELE izgrađujući i ovdje u glavnom dijelu 

 gorsku trupinu, odakle se postepeno gube prema MALOJ KAPELI, da na 

 podnožju LlCKE PLJEŠIVICE opet izbiju na površinu. U ovoj prostranoj 

 Jurskoj zoni. istočno od Klenovnice do Senja, možemo sve jurske tvorevine 

 podijeliti u dvije glavne skupine: u LIAS i u JURU. 



1. LIAS. U opsegu našega kraja dolaze tvorevine liasa u podređenom 

 raširenja u opsegu Senjske Drage, pa stoga i vrlo malo pećina nastupa u istima. 

 Tek neznatan broj pećina Senjske Drage vezan je na te slojeve. 



Tvorevine Liasa sastoje se dijelom od debelo slojenih tamno sivih, no 

 vanredno istrošenih vapnenaca, dijelom pak od modro sivih tanko pločastih 

 vapnenaca sa LITHIOTIS PROBLEMATICA. Gumb. 1 , kojima se priključuju 

 dolomiti smeđe i sive boje, pa mjestimice crni vapnenei i lapori puni različnih 

 pjega. mrlja i kvrga. Od tih je tvorevina u opsegu Senjske Drage izgrađeno 

 ORLOVO GNIJEZDO, VEL.TUN, BIACE, BOROVO i LJUBEŠKA KOSA. 

 U opsegu rečenoga raširenja brazde te tvorevine smjerom NW — SE padajući 

 prema SAV, dok izvan toga raširenja, dakle u opsegu Senjskoga Bila i Velike 

 Kapele brazde istim smjerom, a padaju prema NE uz nekoje lokalne otklone. 

 (Vidi T. I. si. 2.) 



2. JURA. Tvorevine Jure prostiru se u opsegu našega kraja od Sv. Jurja 

 do istočno Klenovnice južno Povila, u dosta odebeloj zoni prelazeći od CRNOGA 

 VRHA iznad sv. Jurja preko STRAŽBENICE. Sv. MARIJE, DRINJAKA. 

 LIPNIKA, RUJNIKA, ZAGRADSKOG VRHA, MEDVEĐAKA, SVIBA prema 

 MISACU iznad Grobnika izgrađujući tako jedan dio obale i cijelo zaleđe Hrv. 

 Primorja od Rijeke do Senja. Sastoje se od debelo slojenih, sivih i tamno 

 smeđih vapnenaca, koji su isprutani žicama kalcita, a u gornjim partijama od 

 tamno sivih kršnika s ulošcima crnoga kremena. Ovi vapnenei i kršnici dolaze 

 redovno u izmjeničnom položaju s dolomitima svijetlo- do tamnosive boje. Sve 

 ove tvorevine naslanjaju se direktno na lias, pa brazde smjerom NW — -SE uz 

 neke male promjene. 



Kamenje je to u neposrednom okolišu Senja i Senjske Drage vrlo istrošeno, 

 uslijed česa se teže zapaža slojenost, siromašno je okaminama, a što ih i ima, 

 te su redovno izobličene i nejasne. Ta se svojstva osobito dobro očituju u 

 Senjskoj Draži, gdje nam brojna gorska zrcala različnih smjerova jasno govore 



1 F. K o c h : Bericht iiber die Detailaufmahme đea KartenMattes Carlopago-Jalilanaa 

 p. (8) 100. Jahrb. cl. k. ung. geol. Reiclisanst. 1911. 



