22 1 



o različnim gorskim tlakovima kao uzročnicima one istrošenosti i nejasnoga 

 slojenja jurskih tvorevina. Prema jugoistoku t. j. cestom prema sv. Jurju. slojenost 

 je već nešto izrazitija (T. J. si. 1.), dok je prema sjeverozapadu t. j. obalom 

 prema Novome posve jasno izražena, i to 3mjerom NAV — SE. Moglo bi se reći, 

 da sa stupnjem slojenosti raste i množina okamina, pa se nalazi u vapnencima 

 prema Novome, oko sv. JELENE, KOZICA, TOMAS1NE DRAGE i drugdje 

 znatna množina okamina, od kojih se osobito ističu koralji, pa u manjoj količini 

 Brachiopodi, Gastropodi i nešto Fojaminil'era. Od koralja je karakterističan oblik 

 OLADOCOROPSIS MIRABILIS Felix\ koji je i u Velebitu značajan za tvorevine 

 Jure, pa ćemo analogno velebitskim jurskim tvorevinama i ove tvorevine pribrojiti 

 gornjemu Juri, t. j. zoni Cladocorpsis vapnenaca. Kao naj gornji 

 dio gornjega Jure smatrati nam je jedre kršnike između sv. Ilije i Kozica, pa 

 od Pnt. Klista prema Smokvicama i jugoistočno Povila, gdje se na njih naslanjaju 

 tvorevine krede, koje su vrlo slične onima Jure, te ih je mjestimice vrlo teško 

 razlučivati jedne od drugih. Gesto dolaze u vapnencima kao i u kfšnicima ulošci 

 svijetlosiva dolomita, koji se lističavo odlučuje i vrlo lako rastvara u jasno 

 crvenu terra rossu. Od pećina dolaze u tim tvorevinama slijedeće: Vlaška peć 

 kod Novoga. Pijavica ispod sela Pijavice, Senjska Peć u Senju na skveru, 

 Vidovska peć u Senjskoj Draži i pećina Or lovac u lijasu Orlova gnijezda. 



KRK DA. Rekli smo, da je obala od Senja do istočno Klenovnico južno 

 l'ovila izgrađena od gornjega Jure, a odavle dalje, prema Novome, Cirkveniei, 

 Kraljevici i Rijeci od tvorevina krede. U opsegu ovoga raširenja tvorevine krede 

 sastoje se od dva ogranka: od sjeveroistočnoga i jugozapadnoga. Jugozapadni 

 ogranak proteže se od sjeverne strane Vale Marovske u vrlo uskoj zoni uz more 

 prema luci Novoga, gdje prelazi na Zagorski vrh, odakle se proteže u - —3 km 

 širokoj zoni preko VRANIČINA VRHA na DRENIN, OBLU, SOPALJ, 

 GRADIŠĆE preko ŠMRIKE na Kraljevicu. Ovdje ih rastavlja Bakarski zaliv. 

 pa se nastavlja dalje od Kostrene sv. Barbare preko SOPALJA, MARTINŠČICE, 

 RIJEKE prema KASTVU, gdje sudjeluje kasnije kod izgradnje velikoga dijela 

 Istre. Sjeveroistočni ogranak proteže se otprilike u istoj širini poput predaš njega 

 od južno Povila preko OKIJAK VRHA na ŠESTILAC, VELIKI KLANAC, 

 KUK, RAZROMIR i DEDOMT1! VEH prema HRELTINU. K RASICI, 

 ŠKRLJEVU, CERNIKU, a odavle prema GROBNIKU i dalje na sjever, 

 izgrađujući OBRUČ, SITIH VRH i TRSTENAK. Jugoistočni je ogranak u 

 svojoj protezi od sjeverozapadne strane Vale Murovska do Rijeke pet puta 

 prekinut: prvi put je taj slijed prekinut poprečnom dolinom Rječine, zatim 

 dolinom Drage potoka i Martinščic.om, Bakarskim zalivom. prodornom dolinom 

 Dubračino potoka i napokon Novljanskim zalivom. Slijed tvorevina krede 

 sjeveroistočnoga ogranka neprekinut je. pa se proteže od Povila sve do 

 Grobničkoga polja u jednoj neprekidnoj zoni. 



Oba ogranka rastavljena su jedan od drugoga umetkom srednjooceanskili 

 alveolinskih i numulitnib vapnenaca, i to na prostoru istočno od ruševine grada 

 Lopara do kojih 500 m sjeverno od kapelice Sv. Magdalene. Kredne tvorevine 

 jugozapadnoga ogranka sastoje se od jedrih posve bijelih, ružičastih ili ružičasto 

 nahukanih vapnenaca, kao u okolici Novoga, ispod obalnog puta, zatim kod 

 sv. Jakova, u okolišu Martinščice i na lijevoj obali Rječine. Sve ove tvorevine 

 pripadaju rudistnom vapnencu t. j. gornjoj stepenici gornje krede, 



1 Di. i; - , liubert; G-eologiscber Fflhrer dnren đie nOrdliche Adria. |>. 121. Berlin 1912, 



