Ž28 



kod Novoga. Lijevu i desno ovih poteza Klisu naslanjaju se Alveolinskl i 

 Nuniiilitni vapnenci, koji od Bakra do Bakarca izgradnju u vrlo uskoj zoni 

 sjeveroistočnu obalu Bakarskoga zaliva, prelaze od Bakarca opet obostranu 

 prije spomenutih poteza Klisa, da sr ispod Malog Polja kod Novoga obje zone 

 sastanu i završe na obali između Vale Murovske i Pt, St. Magdalene. Značajno 

 je, da iz eoeenskih tvorevina strše neke osamljeni' klisure, koje su sastavljene 

 od Senonskib vapnenaca i kršnika, o kojima ćemo još govoriti u tektonskom 

 dijelu. Ovakove klisure dolaze kod Drivenika, Franovića, Malog Dola, Bakarca 

 i Sv. Kuzme. U novije doba našao je prof. Ko eh kod Podsoplja u Vinodolu 

 još mladih tvorevina tercijera u obliku levantinskih naslaga s odnosnom 

 faunom u razlienim glinama i laporastim tvorevinama 1 . 



DILUVI.I. Diljem Senjske Drage, pa u razlienim uvalama i torentima, 

 kao kod Sv. Jelene. Pijavice, u torentu Tomaševa Draga kod Kozica dolaze 

 krsnici. koji su sastavljeni od obronačnog materijala tamošnjega kraja. Ovi 

 kršnici djelo su torenta, pa po svojoj starosti pripadaju diluviju, te su vrlu 

 slabo rašireni, a više se puta u njima nalazi komada kosti od kopnenih sisara. 

 Tima kršnieima slični su i oni kršnici, koji su nastali od obronačnoga kršlja 

 na rubovima naših uzdužnih dolina, kao kod Bribira, Drivenika, Bakra, a i 

 drugdje. Sve su te tvorevine djelo tekućih meteornih voda. koje su ruševinski 

 materijal s različnih obronaka snijele u doline, gdje se taj materijal slijepio 

 čvrstim crvenkastim zamazoni u kršnike, pa ih kao takove susrećemo diljem 

 obale hrv. Primorja. Posve je neispravno mišljenje Dr. Terzaghi-a o tim 

 kršnieima 8 , kada ih drži morskim obalnim tvorevinama, podavajući im istu 

 starost kao i laporima u uvali kod Cesariee blizu Karlobaga. Lapori Cesarice 

 po K. Ko ehu 8 tereijerne su starosti, pa ih isti autor označuje kao Promina 

 konglomerate, a našao je u njima malog Gastropoda BYTHINIU, zatim 

 NUMULITES RAMONDI Defr., N. (LAHARPEIA) LAEVIGATA Lam. i veću 

 množinu X. LAMARCKI Arch. Iz toga se vidi, da su kršnici i lapori tvorevine 

 različne geološke starosti, kao što su različnoga postanka, i to oni prvi su djelo 

 slatkih voda, a ovi potonji morskih t. j. brakičnih voda. U tim điluvijalnim 

 kršnieima dolazi nam nekoliko malih pećina, kao pećina (JARDARFSA u 

 Tomašinoj Draži kod Kozica, pećina JELENCK'A ispod sela Pijavice, pećina 

 SENJKINJICA u Senjskoj Draži. 



Osim dosele spomenutih tvorevina valja nam još spomenuti i eruptivnu 

 masu u istočnom dijelu Senjske Drage. Eruptivni je taj kameu porfirit. a varira 

 u boji prema svježini površine, pa je čas modrosiv, čas smedecrven, a čas opet 

 smedezelenkast ; na površini je obično vrlo rastrošen i prhak, dokje u dubljim 

 partijama čvršći i jodriji. Pećine ne dolazi' u opsegu njegova raširenju, no zato 

 ćemo njegovu važnost uočiti u tektonici. 



B. Tektonika. 



ino li smjer brazdenja svih dosele spomenutih tvorevina, vidimo, da 

 je taj smjer gotovo kod svih tvorevina NW — SE, pa se posve podudara 



1 F. K o o li : Sitni prilozi poznavanju tereijerne Eanne u Hrvatskoj. Glasnik Hrv. Prirod. 



i. \\.\1V. str. 185, 



i ' r. K. v. Terzaghy; Bemerknngen zar Tektonik đer tJmgebung von Buccari. 

 Mittheilnngen 'I. k. nng. geol. Reicbeanst. p. 893. Bit. XI. I. Bp3t. 191L 



F. Koch: Bericht liber đie Detailaufnahme des Kartenbl&ttes Karlobag-Jablanac (fdr 

 nas Jahr 1914. n. 1915.) p. los (].-,,. Jabreaberichl đer k. nng. Reichsanst. far 1916. 



