2Rfi 





drugu, kako kaže F. Ko eh a istoj radnji, rastrganost velebitske kose u vise 

 lanaca, koji se više manje pod oštrim kutom otklanjaju od velebitskog smjeni 

 brazdenja. Ta rastrganost očituje se a otklone Apatišanske kose. Kuterevske kose, 

 Velike i Male kose i Senjskog Bila, pa u tom smislu dolazimo ovdje do nekoga 

 prelaza između izgradnje Velebita, pa Velike i Male Kapele, koji se prelaz jasno 

 očituje u stratigrafijskim elementima, a kako vidimo iz gore rečenoga, i u tekton- 

 skim odnOsima. Tektonski prelaz očituje se poglavito u smjeru brazdenja i padanja 

 slojeva. Dok u Velebitu padaju slojevi uz 

 neke male promjene redovito prtina SW, u 

 brazde NW-SE to naprotiv nalazimo, da 

 slojevi Apatišanske, Velike, Male i Kuterevske^n,^,,^,,^ ' 

 Kose kao i Senjskoga Bila padaju uglavnom 

 prema NE, a brazde pod nekim otklonom 

 prema Velebitskom, koje padanje odgovara 

 glavnomu padanju slojeva tvorevina Velike 

 i Male Kapele. Prodor Senjske Drage strati 

 grafijski se potpuno podudara s onim Stirovače, 

 samo se razlikuje od ovoga potonjeg time. što 

 mu je antiklinala điplopornih vapnenaca probi- 

 jena porfiritnom masom. (Vidi si. 3.) Intruzija 

 se /.bila s jedne strane na granici između krila 

 antiklinale điplopornih vapnenaca i Raibl- 

 naslaga. a s druge strane kroz samu anti- 

 klinalu điplopornih vapnenaca. Prema tome 

 su diploporni vapnenci najstarije ndo u nizu 

 stratigrafijskih elemenata Senjske Drage, a 

 porfiritna masa izlila se na početku gornjega 

 triasa. Sama provala porfiritne mase nije 

 mnogo uplivala na poredak stratigrafijskih 

 elemenata, nego se zbio posve miran izliv 

 magme, koji je imao za posljedicu djelomičnu 

 metamorfozu kontaktnoga kamenja, i to u 

 prvoin redu Raibl-na laga i điplopornih 

 vapnenaca. Zato i nalazimo na toj kontaktnoj 

 zoni neki nejasan prelaz između Raibl-naslaga 

 same eruptivne mase. koji se očituje u 

 obliku pršinaca različne boje. a i diploporni 

 vapnenci su na toj dodirnoj zoni promijenili 

 svoje prvotno lice u tamnoniodre jedre 

 vapnence, koji na površini odaju karakter 

 spaljenosti. 



• Tek uplivom prije spomenutih tektonskih sila, a pogotovu stvaranjem prodorne 

 doline Sv. Križ-Seiij. bila je antiklinala iznad eruptivne mase jako zdrobljena, 

 kami raseljene i razrahljene, pri čemn se osobito isticao lako trošiv i prhak 

 materijal Raibl-tvorevina. Tim procesom stvorila se podloga za kasnije djelovanje 

 erozije i istrošenja t. j. denudacije. Senjska. Draga sastavljena je 

 dakle od dvije morfološki različne doline, i to od antiklinalne 

 doline Drage, i od prodorno doline Sv. Križ-Senj. 



fa«< $¥Y% 



