238 



grafijskih elemenata uz ona četiri loma, kojih nema u Senjskoj Draži. S obzirom 

 na našu podjelbu stratigrafi jskih elemenata (SI. 1). kao i na profil (SI. 3.) možemo 

 reći, da u Senjskoj Draži ne nalazimo nikakovih većih poremećenja, što slijedi 

 jasno iz konkordaneije slojeva i točnog slijeda stratigrat'ijskih elemenata ud diplo- 

 pornih vapnenaca srednjega triaaa, kao najstarijega člana u nizu tvorevina pa 

 sve do jurskih Oladocoropsis vapnenaca, kao najmlađega člana sveukupnih tvorevina 

 Senjske Drage. Mi doduše nalazimo unutar ovih stratigr arijskih elemenata manja 

 lioranja kao na pr. kod diplopomih vapnenaca i Raibl-tvorcvina, kao i posve 

 lokalnih oscilacija, no pukotina — izuzev spomenute glavne pukotine, uzduž 

 kojih bi se zbila veća »sjedanja i dizanja, ne nalazimo u Senjskoj Draži. Time 

 u svezi postaju i tektonske prilike vrlo jednostavne, kako smo iz dosele spomenutih 

 na vi 'da i vidjeli. 



U nizu spomenutih tektonskih razmatranja spomenuli smo prodornu dolinu 

 Rječine. Bakarskoga zaliva, Martinščice. Dubračine potoka, Novljanskog zaliva 

 i konačno prodornu dolinu Sv. Križ-Senj. Ovaj znatni broj poprečnih dolina 

 vrlu je napadan, pa nam se nameće pitanje, koje i kakove sile su stvorile te 

 poprečne doline. Spomenuli smo, da je glavni smjer brazdcnja gorskih povora 

 N W-SEj pa da uz ovo brazđenje susrećemo i neko drugo brazdenje slojeva. 

 koje teče okomitim smjerom ili pod nekim stanovitim otklonom prema onome 

 temeljnom brazdenju gorskih boranih povora. Ovo sekundarno brazdenje kako 

 kaže F. Ko eh 1 , posljedica je ustave (Stauung) glavnih bora. Tamo naime, gdje 

 se dizanju boranih masa suprotstavi čvrsta zapreka, mora doći do tlačenja bora 

 u smjeru brazdenja, a prema tome i do prijevoja tih slojeva okomito ili koso 

 glavnomu povoru bor& već prema položaju ustavljajućega čvora. Na takovim 

 mjestima vidimo tada transverzalno brazdenje slojeva, pa baš na takovim provod- 

 nicima, koje su na taj način nastale, raskida se i raspuca kamenje. Ovakovi 

 su tektonski događaji uzrokom postanku poprečnih dolina u kršu, a time ujedno 

 i označen put, kojim imadu vođe u tom slučaju otjecati. Prema rečenome svesti 

 nam je uglavnom postanak naših poprečnih dolina na to, što je boranje ovoga 

 kraja, koji pripada djelomice Kapeli, a djelomice Senjskomu Bilu, bilo zapriječeno 

 upornim djelovanjem s jedne strane masivom Ličke Plješivice. a s druge 

 masivom Velebita. TJz ove faktore pridružilo se kasnije i eroziono djelovanje 

 voda., pa ovako udruženi stvoriše današnje poprečne doline diljem Hrv. Primorja. 



II. Hidrografija. 



C) HIDROGRAFIJA. Nekoje hidrografijske momente istakli snio već u 

 toku naših tektonskih opažanja, pa ćemo ovdje sve skupiti i -ukratko istaći 

 najvažnije, i to onim redom, kako smo prikazali i tektonske odnose, jer su oni 

 prvi uvjetovani ovim drugima. Rekli smo, da Rječina izvire ispod krednog sklopa 

 Brgulec u obliku veaucluse- vrela (SI. 1. T. II.), koje odmah u početku prima iz 

 sjevero-i stočnoga dijela doline dalja vrela i ovako združena vrela teku dalje pod 

 imenom Rječine. Oba vrela izbijaju na granici gornjokrednih i eocenskih tvorevina, 

 a obilje vođe /avisi ođ količine oborini a sjevero- istočnom krškom plateau-u 

 okolice Brgudine, Bosarine i gorskog sklopa Obruč. Ta se voda gubi u krednim 

 i liasičkim vapnencima u smjeru brazdenja NW-SE podzemno do nama već 



' F, Koch: Izvještaj o geol, odnosima u opsegu lista Plitvice. Vijesti geol. povjerenstva 

 za ki. iliv. i 81av. zn 1914. i L916 p 6, 



