846 



nalazimo u njoj, a vođa nakapnica procjeđuje se tek ua nekoliku mjesta stvarajući 

 dalje i nadomještajući ono, sto je čovječja ruka tijekom vremena uništila. Na 

 lijevoj . tran i pećine, već gotovo blizu njena svršetka, odvaja se od glavnog 

 hodnika .anauja prostorija duga 3 tn 60 em, a široka 1 m 80 em, kuja je tako 

 isto ispunjena sigama. k..]ik.. po strani toliko po podu prostorije. Temperatura 

 u pećini iznosila je u svibnju L914, 12" C. 



JTJSTTNOVA pećina II. Ova se pećina nalazi nekoliko metara južnije od 

 prve, pa joj se ulaz u onim razlomljeiiim debelo slojenim vapnencima jedva zapaža. 

 Tek kada tko na nj upozori, istom tada može se jasno uočiti. Visina je ulaza 



Judi,novcL JP&Ć £. 



Uirtikalni/ prelet 



Slika 6. 



2 m 30 cm, a širina 2 m. Pećina se nalazi u debelo slojenim alveolinsko- 

 numulitnim vapnencima, pa se širi smjerom pukotine 0-"\V. dakle gotovo okomito 

 ni smjer brazdenja slojeva alv. vapnenaca. U pećini možemo danas razlikovati 

 dvije razvojne faze, i to: 1) Faza prividnog mirovanja, u koju spada dio 



■ od ulaza do odrona na istočnoj strani pećine t. j. dio, koji je posve slićan 

 Spiljskomu hodniku. Taj je dio pećine širok 56 em do 2 m 10 em, a visok od 

 1 ni 3m i." em (SI. 'I. I.), pa je to ujedno i stariji dio pećine, jer je cijeli 

 hodnik iskićen lijepim i čistim sigama. Tu se nalazi vrlo lijepih prevlaka sige 

 na prostranim stijenama hodnika, ćas u obliku zavjesa, eas u obliku zamrzlih 



' (Tabl. III si. 2.1. a strop hodnika urešen je razlienim draperijama. Po 



podu pećine dolaze razli čni oblici sige i sigastih tvorevina, koje prave male 



■ imenioe, u kojima nalazimo nakapnice. Mjestimice je naslaga sige 



debela do 1 m 60 cm, što daje naslućivati na veliku starost spiljskoga hodnika. 



koji je u svojoj prvotnoj fazi t. j. kao pukotina služio za oticanje voda prema 



