247 



Rječini uz posve iste prilike kao i kod Justrnove pećine I. Tek nakon prestanka 

 te funkcije nastupila je faza unutrašnjeg izgrađivanja pećine t. j. taloženje sige, 

 koje je ovdje osobito dobro uznapredovalo imajući sve preduvjete za stvaranje 

 iste. Na mjestima dolazi i dandanas još do stvaranja siga, i to u vrlo ograničenoj 

 količini, budući da voda nakapnica u tom dijelu spilje vrlu slabo pridolazi. Po 

 svemu bit će da je taj dio pećine prešao sve faze u razvoju pećine, pa da je u 

 njemu nastupila konačna faza razvoja t. j. faza prividnog mirovanja: prividnoga 

 poradi toga, što. kako smo prije spomenuli, dolazi još uvijek, iako u ograničenoj 

 mjeri, do stvaranja siga i sigastih tvorevina. 



2) Drugi dio pećine, t. j. onaj dio, koji je od prije spomenutog spiljskog 

 hodnika odijeljen odlomljenom okomitom stepenicom dubokom 12 m, nalazi se 

 u fazi izgradnje (SI. 6. II.). Ovaj dio pećine nastao je znatno kasnije, pa se 

 nekadašnja pećina prvotno sastojala samo od prije opisanog hodnika, koji se u 

 svom istočnom kraju svršavao vrlo uskom pukotinom. Tek u nedavno vrijeme, 

 a najvjerojatnije je, da se zbilo za vrijeme klanskoga potresa g. 1870.. usio je 

 istočni dio prvobitnoga hodnika u dosta velikoj protezi za 12 m duboko. Time 

 je cijela pećina proširena za 11 m duljine, a do 6 m širine, pa je ujedno u 

 izgradnji pećine nastupio preokret, jer se ovaj novi dio pećine nalazi u nepre- 

 stanoj daljoj izgradnji. Izgradnju omogućuje, uz prisutnost pukotine smjera 0— W. 

 jaka rasjeljina alveolinskih vapnenaca uz obilno dotjecanje vode nakapnice. 

 Vode nakapnice u ovom dijelu pećine ima vrlo mnogo, a njeno razorno djelovanje 

 zapažamo na svakom koraku. Dotaknemo li se postranih stijena, ili onih kamenih 

 balvana, što leže u podu pećine, ruše se i raspadaju, kao da su složeni od 

 nanesenog kamenog kršlja, što nam jasno svjedoči njihovu rastrošenost. Isto 

 tako i sa stropa dvorane pada svaki čas sad veći sad manji komad vapnenca, 

 pa je uslijed toga dosta teško po pećini raditi. Usjedanje u ovom dijelu pećine 

 zbiva se neprestano dalje, pa se to osobito zapaža u neposrednoj blizini okomite 

 stijene, koja dijeli prvotni hodnik od novoga dijela pećine. Po svemu bit će, da 

 urušavauje napreduje u smjeru Justinove pećine I.. uslijed česa bi se ove dvije 

 pećine s vremenom spojile u jednu. Noviji ovaj dio pećine nema nikakovih 

 tvorevina siga, s razloga toga, što je u razvoju još dosta mlad, i što voda 

 nakapnica u znatnoj mjeri pritječe, pa previše brzo prelazi preko vapnenaca, 

 uslijed česa ne može doći do taloženja sigastih tvorevina. Dužiua nove dvorane 

 iznosi lim, širina od lm 60 cm do lim, dok je visina na mjestima do 26 m. 

 Ilovine ili kakovih drugih spiljskih taložina ne nalazimo ovdje, jer je cijeli pod 

 ispunjen balvanima i kamenim kršljem sa stropa pećine i postranih stijena dvorane. 

 I temperatura ove pećine iznosi 12° C. 



ZURKOVA pećina. Tik obale u Zurkovu zalivu, u sjeverozapadnom 

 dijelu njegovu, nalazi se u jednom vinogradiću posve mala pećina, koju nazivaju 

 Zurkova pećina. No zapravo to i nije pećina u pravom značenju riječi, nego je 

 to nešto oširi razmak dvaju slojeva gornjo-krednih rudističkih debelo slojenih 

 vapnenaca. Pukotina ta smjera je NW — SO i seže duboko sve do podno razine 

 morske, što je i razlogom, da je dno pećine ispunjeno brakičnoui vodom, jer se 

 morska voda miješa s vodom iz vrulje, koja se nalazi u podu pećine. Ulaz u pećinu 

 okrenut je prema istoku, pa je 1 m 10 cm širok, a 4 m 20 cm visok, dok 

 sama je pukotina duga 8 m, široka 3 m 50 cm, a visoka 48 cm do 86 cm. 

 Dubina vode iznosi na mjestima do 4 m 50 cm. Sigastih ukrasa kao i ilovine 

 ne nalazimo u toj pukotini, što je dokazom, da je pukotina mlađega podrijetla. 



