248 



/07Wr Luk 711/CCl 



IO /[jti-ilo 



Slika 7. 



Ponor ŽUKNICA ili. kako ga tamošnji ljudi nazivaju, „PREZDAN", 

 nalazi se južno od sela Žuknice kod Kostrene sv. Lucije. u sredini omanje 

 uvale, n debelo slojenim gornjokrednim vapnencima. Pošto je ulaz obrastao 

 različnim korovom i trujem, pristup je priličnu težak. Ako malo pomnije pro- 



motrimo okoliš oko ponora, vidimo, da je cijeli 

 taj kraj zapravo velika ponikva, u čijoj se 

 sredini uvalio ponor Zuknica. Propast nastala je 

 križanjem više pukotina u rasjeljenim kreduim 

 vapnencima, koje su vapnence posve razrahlile. 

 uslijed česa je voda na njih imala jače djelovanje. 

 Vođa, koja se skuplja u okolišu vrtače, scjeđuje 

 se do najnižega mjesta vrtače, probila je kroz 

 jako raspucane vapnence u dubinu povećavajući 

 svojom kemijskom i mehaničkom raatvorbom 

 proces istrošenja, proširujući tako postepeno 

 [nikotinu do današnjeg njenog oblika. Zjalo je 

 propasti 8 m široko, sredina propasti 4 tn 

 60 cm široka, a na kraju ponora iznosi širina 

 ?> m 50 cm. Od ovoga mjesta, ne ide ponor 

 dalje vertikalno, nego se nastavlja dalje koso 

 prema zapadu, pa se konačno svršava vrlo 

 iv uskom pukotinom smjera prema zapadu, t. j. 

 prema moru (SI. 7). Dubina propasti iznosi 

 24 ni 20 cm. Dno kosoga dijela prekrito je 

 debelom naslagom ilovine, koju voda snosi kroz različne pukotine, a na stijenama 

 se zapaža, da pukotina ne može primati vodu za jakih oborina, pa se uslijed 

 i oga voda diže u ponoru, 

 katkada do preko po- 

 li ivice. 



PećinaURINJ. 

 ( tva dosta zanimljiva 

 pećina nalazi se na 

 putiću, što vodi i/, 

 mjesta IJrinj prema 

 zalivu istog imena, a 

 udaljena je kojih 25 m 

 od morske obale. 1 T 

 pećinu se ulazi puko- 

 tinom 18 m 60 cm 

 dugom i oko 1 tn 50 

 cm visokom, koja teče 

 smjerom 0— W, pa je 

 ulaz pećine okrenut 

 prema jugu. Pred ula- 

 zom kao i u prvoj dvo- 

 rani odmah iza nlaza, 



j 19 m, širokoj 12 m, a visokoj 2 ni 50 em do i3 ni, nalazi se sva sila 

 materijala sa stropa pećine, Množina rnfievnog materijala proizlazi od 



SOjtrilo 



Slika 8. 



