2B0 



'1 m 80 cm. Po svemu bil će, đa su ove dimenzije novijeg datuma i da je cijela 

 na bila prije samo omanja pukotina, koja je nastala razmakom slojeva, a uzduž 

 te pukotine dotjecala je obilno voda oakapnica. Ljudi, upotrebljavajući vodu, 

 raširi vali su prema potrebi pukotinu i tako postepeno izgradili pećinu Lokvicu. 

 koja je odatle i dobila ,svoje ime. jer joj je dno bilo ispunjeno lokvieoin pitke vođe 

 nakapnice. Temperatura vode iznosila je u travnju 191 I- LOst. C, a uzduha 12 st, C. 

 Prolazeći u kolovozu 1919. ovim krajem bio sam upozoren od prof. M. Senoe na 

 nov kamenolom u Kavranić-brijogu. Razgledavši taj kamenolom alveolinskih 

 vapnenaca konstatirao sam, da isti dolazi na onom mjestu, gdje sam pred 5 

 godina našao porinu Lokvicu, pa tako pripada Lokvica sada još samo historiji. 

 Pećina SKABAC nalazi se u eocenskim alveolinskim vapnencima neko 

 četvrt sata udaljena od Križišća. gotovo u vrhu brijega Škabac. po čemu ju je 

 i narod nazvao. U pećinu vodi 3 m širok, a 2 m visok ulaz, kojim se lagano 

 spuštamo u prvu prostoriju. Pećina se sastoji od dvije oveće dvorane, koje su 

 odijeljene lijepo svedenim prolazom širokim 1 m 50 cm, a visokim do 3 m 50 cm. 

 Prva je dvorana od ulaza u pećinu do 



protivne strane duga 18 m, a od spojnog (S/lCiboLC 



je ulaza obiju dvorana do protivnog kraja 

 14 m. Širina joj je pretežno 9 ni. a 

 visina varira od 2 m 60 cm do 5 m 50 

 cm (vidi si. 90- Na SO strani prve dvo" 

 rane, gotovo nasuprot ulazu, nalazi se 

 malen otvor od 28 em širine i 36 cm 

 visine. U podu dvorane nalazimo svu silu 

 kamenog kršlja izmiješanog ilovinom 

 terra roseom. Uza to dolaze po cijeloj 

 dvorani oveće količine guana od šišmiša. 

 Tvorevina siga nalazi se po postranim 

 stijenama kao i na stropu dvorane, no te 

 .mi dosta slabo razvijene, pa nastupaju 

 samo kao prevlaka. Iz prve dvorane 

 spuštamo se dosta strmo kroz prije spo- „ s K w 



menuti svedeni pmlaz u drugu znatno JI, „u 



veću dvoranu. Dvorana je ova svedena .siika 9. 



u gotskom obliku poput prolaza u nju. 



duga je 32 m, široka L*50-m do 8 m, a visoka od 1*10 m do 17 m (si. 9.), 

 Prvotno je bila i ta dvorana niža, t. j. njezin je pod bio u istom nivcau-u s podom 

 prve dvorane, šio se jasno razbira na rubovima dvorane. Dno je dvorane naknadno 

 Ejdinj usjek) stvorivši tako u dvorani oveću podzemnu vrtaču, uslijed česaje 

 i visina dvorane znatno porasla. I ovdje je dno dvorane ispunjeno kamenim 

 kršljem, koje potječe pretežno sa svoda pećine, a oko vrtače kao i u njoj samoj 

 nalazimo debelih naslaga spiljske ilovine izmiješane s terra rossom i guanom 

 šišmiša. Sige dolaze u ovoj dvorani posve analogno kao i u prvoj samo u oblika 

 jednostavnih prevlaka, '»bje dvorane protežu se smjerom NO-SW, a ulaz u pećinu 



aut je prema NO strani. Postanak pećine svesti nam je na koroziju meteornih 



voda, koje su u društvu s glavnom pukotinom velikog Primorskog loma i 



diko sekundarnih pukotina stvorile današnju pećinu. Velika istrošenost i 



rasjeljenosl alveolinskih vapnenaca diljem Primorskoga loi Iakotila je i ovdje 



30 

 -t — 



U 



