251 



uvelike stvaranje pećine. Kako ovo združeno djelovanje i danas djeluje, to će 

 konačna resultanta svih tih sila biti urušavanje .svoda pećine, a na mjestu 

 današnje pećine nastat će dvije velike nadzemne vrtače. Ovu tvrdnju potkrepljuje 

 činjenica, da je strop pećine već prilično tanak, tako da na mjestima prolaze 

 kroz pukotine zrake svjetlosti u unutrašnjost pećine. Vode nakapnice nalazi se u 

 obje dvorane, pa su iste i prilično vlažne. Temperatura prve dvorane bila je u 

 travnju 1914. 9 st. C, a druge dvorane 8 st. C. Za vrijeme jakih oborina nalazi 

 sr u vrtači u drugoj dvorani vode. koja dotječe iz vaua, t. j. meteorne vode 

 uslijed jake rasjeljenosti aveolinskih vapnenaca prolaze naglo kroz pukotine i 

 scjeđuju se niz stijene pećine u vrtaču. Pošto je dno ove zabrtveno ilovinom 

 i terra rossom, ta se voda sabere i zadrži neko vrijeme. Prema tome je posve 

 neispravno držati ovu vodu za vodu podzemnicu i pećinu Skabac dovoditi u 

 neku vezu s dolinom Drivenika, kako to čini D r. Vuk san u svojoj radnji 

 „Fenomenalni oblici Krasa" na strani 27 — 29. 



Propast MIŽ OLOVO dolazi u vrhu Medomišlju nedaleko Križišća na 

 granici vanredno istrošenih gornjokrednih vapnenih kršnika i alveolinskih vapne- 

 naca. Zapravo je to -1 m 60 cm dubok lijevak, koji je širok 98 cm, a na dnu 

 mu je širina do 3 m 20 cm. Nastao je erozijom meteornih voda u onom gotovo 

 ruševinskom materijalu, pa se čini, da će ga uskoro nestati, jer se neprestano 

 zarušava. 



Pećina Sv. JAKOV. Ova neznatna pećina nalazi se u prvoj draži od 

 Sv. Jakova prema Kraljevici tik uz more, u zdrobljenim i vanredno istrošenim 

 gornjokrednim vapnencima, koji su uslijed svoje velike istrošeni isti zadobili 

 prividan oblik kršnika. U pećinu, koja je duga 5 m 80 cm, a visoka 1 m 60 cm 

 i toliko široka, vode dva ulaza: jedan veći, širok 2 m 10 cm, a visok 1 m 20 cm 

 na jugozapadnoj strani, koji je u svezi s morem, i drugi 1 m širok i isto toliko 

 visok na sjeverozapadnoj strani. Ovaj potonji je i udaljeniji od mora. pa se čini 

 uopće, da je umjetnim putem izrađen. Po cjelokupnom izgledu čini se, da je 

 pećina uglavnom djelo ljudske ruke, a nastala je tako, daje morski žal polagano 

 zalazio na jugozapadnoj strani u pukotinu, pa je, dobivši tako uporište u onim 

 istrošenim vapnencima, iste polagano ispirao i stvorio malu pećinu. Pošto u toj 

 draži ribari odvajkada povlače ribu dotično mreže prema kraju, često su 

 upotrebljavali prvotno stvorenu pećinu za sklonište, s vremenom je prema potrebi 

 proširivali, dok nije konačno dobila današnju veličinu. Jasno je, da to raširivan je 

 i danas napreduje, pa uslijed toga u pećini nema nikakovih karaktera prave 

 pećine. Temperatura je posve suglasna s vanjskom, jer je pećina vrlo kratka i 

 niska, a uza to posjeduje dva razmjerno velika otvora. 



Propast VELA i MALA JAMA. Ispod sela Sušika na lijevoj strani 

 ceste Sušik-Podsopalj Drivenički. ispod kamenog vrha Zebra nalazi se propast 

 Vela .lama, a kojih 100 m ispod ove dolazi Mala Jama. Iznad Vele .lame tik 

 sama ždrijela navalila su se dva velika kamena, koji skrivaju ždrijelu, pa na 

 neki način vrše funkciju ograde. Ovaj veliki ponor dubok je 23 m 40 em, u 

 početku je širok 3 m 10 em, pa je u toj širini posve okomitih stijena i ruši se 

 kojih 13 m, gdje se suzuje na 1 m 80 cm, a da se konačno opet proširi na 3 m 

 60 cm, pa se i u ovom dijelu posve okomito ruši do kraja. Na kraju se suzuje 

 u vrlo usku pukotinu, koja ide prema dolje. Iza dubine od 15 m * "» * > cm nastupa 

 roda, koja ispunja propast u dubinu od 7 ra SI) em (si. 10.). Mala Jama duboka 

 je 13 m 70 cm, ždrijelo joj je široko '■> m 40 cm, pa se ljevkasto suzuje na 1 ni, 



