252 



đa se onda opet postepeno prema dnu proširi na 6 m. Vođa ovdje nastupa već 

 nakon 4 m 20 cm. a dosiže dubinu od 9 m 50 em (si. P> i. Voda je u obje 

 propasti u svibnju 1H14. imala temperaturu od T"2 st. C. Oba ponora dolaze u 

 debelo slojenirn alveolinsko-numulitnim vapnencima, koji su vrlo rastrošeni i 

 raspucani. Postanak ovih dviju propasti svesti nam je na djelovanje jakog hidro- 

 statskog tlaka na pukotinu smjera NO-SW u rastrošenim alveolinskim vapnencima. 

 Na mjestima, gdje je rastrošeni kameni materijal bio najpopustljiviji, probijala 

 je voda za jakih oborina kroz nastala pukotinu sve do površine, noseći najprije 

 sobom sitniji materijal, a kasnije, kad je ispiranje uznapredovalo, i krupnije 

 komade. Erosiona snaga vode u ovom je slučaju djelovala od donjega kraja 

 prema gore stvorivši tako današnju propast. Ovakovo erodiranje nastavlja se i 

 danas, jer voda dotično ponori u oba slučaja izbacuju za vrijeme jakih oborina 

 ili talenja snijega u Gorskom kotaru zuatne količine kamenog kršlja. Kolikom 

 7/~ } JA 7 se s ^ om i erozionom snagom to 



rCcOL i /yJCX-LCC JOLT/ICL zbiva, jasno se vidi po tome, što 



se voda u Veloj dami mora dići 

 15 m, da dođe do površine, noseći 

 sobom kroz tu visinu kamenje od 

 nekoliko desetaka kilograma. Kako 

 smo u hidrograi'ijskom dijelu spo- 

 menuli, voda ovih propasti ugla- 

 vnom je voda podzemnica. koja 

 nastupa uzduž lomne zone cijeloga 

 Vinodola, a uvećava se vodom 

 oborina iz zaleđa t. j. iz okoliša 

 Medveđaka. Kobiljaka i Kranjeg 

 vrha. Svezu ove vode podzemnic.e 

 s Ličankom istakli srno u hidro- 

 grai'ijskom dijelu, pa mi je još 

 ovdje spomenuti, da voda, koja 

 se za vrijeme jakih oborina ili 

 talenja snijega u Gorskom Kotaru izlijeva s vodom podzemnicom iz rečenih 

 ponora i pod imenom Fužinarke teče dalje prema Drivenik-potoku ili Vinodol- 

 skoj Rječini, - da ta voda inundira Tribaljsko polje i za to ga vrijeme pretvori 

 n periodičko jezero". Voda se ta ne gubi brzo, nego postepeno i lagano ponire, 

 jer ima više ponora, koji je gutaju. Najviše vode iz toga periodičkog jezera 

 odlazi kroz veliki ponor pod Humcem i ponorom kod mjesta Pile. 



ŽUPANOVA pećina. Ovo je zapravo uzak spiljski hodnik, koji dolazi u 



dvorištu g. Ivana Župana iza crkve n Crikvenici, i to u gornjokrednim rudistnim 



vapnencima. U pecanu se ulazi preko nekolik" umjetno načinjenih stuba prolazom, 



je umjetno izrađen i ograđen, a koji je Širok 'i m 10 cm i visok 1 m 10 cm. 



Širina cijele pećine varira od 78 em do 2m 10 cm, najširega mjesta na izbočini 



le mijenja ud 86 cm do 1 m 10 cm. Cjelokupna dužina pećine 



iznosi L6 m odem. Cijeli taj pećinasti hodnik ima u tlocrtu oblik slova ,,S", 



pa je svojini ulazom okrenut prema X\Y. Nekoliko metara iza ulaza zakreće 



i: a luku prema zapadu, pa se gotovo pod pravim kutom okreće prema 



istoku, koji smjer napušta zaokrećući u luku prema j-ugozapadu, dakle u pravcu 



prema m< ru. Pećina je djelo erozije u društvu s pukotinom smjera NW — SO, 



Slika 10. 



