i pećina ne nosi izrazit pukotinski karakter, nego je uslijed sistema pukotina 1 

 usjelo dnu, a vode nakapnice povećavale su taj prostor stvorivši na taj način 

 današnja Bribirsku peć. Ovo kemijsko i mehaničko djelovanje voda nakapnica 



traje sveudilj, pa se vidi, kako taj razvoj napreduje prema gore, što ujedno 

 z 1 1 ,■ i <• i svršetak pećine, jer će konačno doći do uruŠavanja spiljskog tavana. 

 Nakapnica ima u pećini na više mjesta dosta, a na nekim mjestima, kao u 

 blizini onoga uskog hodnika, spušta se nakapnica u dosta jakom mlaza niz 

 stijenu i nosi različno kameno kršlje i terrarossu s površine u mitrašhjost pećine. 

 Ovaj nanos taloži se u podu pećine i u postranu hodniku. Djelovanje je na tome 

 mjestu osobito jako za vrijeme jačih oborina. Temparatara u pećini iznosila je 

 a travnju 1914. 14 st. ('. 



CIGANSKA peć. To je zapravo nešto dublja polupeeina, koja dolazi u 

 eocenskim alveolinskim vapnencima u brijegu Strana, na polovici puta između 

 seld sv. Vid i Ugrin. Polapećina duga je oko 8 m, 6 m široka, a od 6m 60 cm 

 do 7 ni visoka. -Nastala je urttšavanjem slojeva između dvije pukotine, pa tok 

 urušavanja i danas napreduje, pošto sa stropa pećine otpadaju čas veći, čas 

 manji komadi kamenja, koje ispunjava dno polupećine. Ulaz je okrenut prema 

 jugu. Tu i tamo nalazi se po koja neznatna prevlaka sige. a i vode nakapnice 

 ima na nekoliko mjesta, no vrlo malo. Temperatura je uglavnom jednaka vanjskoj, 

 pošto je ulaz dosta širok i visok, a polupećina je razmjerno kratka. 



Pećina GOLUBINJAK. Malena ova pećina nalazi se lijevo od ceste 

 Novi — Selce na polovici puta između kapelice sv. Lucije i Dumboke tik do 

 mora. Dolazi u gornjokrednim rudistnim vapnencima, pa se ulazi u nju s SW 

 strane. Ulaz je širok 2 m, a visok 72 cm, dok je sama pećina u promjeru 5 m. 

 a visoka je do 2 m. Uglavnom je djelo morskoga žala, koji je rastrošenc i 

 raspucane gornjokređne vapnence podupirao i odnašao, a k tome se pridružilo 

 i djelovanje voda nakapnica, pa ovako združene sile stvoriše ovu malu pećinu. 

 Sigastih ukrasa ima tek nešto malo, a pod je posve čist. jer more stalno zalazi 

 u nju. Samo u desnom kutu nalazi se nešto malo ilovine. Ime je, dobila odatle, 

 što se u njoj gnijezde divlji golubovi. Temperatura je uglavnom jednaka vanjskoj. 



ZAGORSKA pećina. Podno Zagorskog vrha na desnoj strani ceste 

 Novi-Selce, kojih 700 m od posljednjeg zavoja ceste dolazi Zagorska peć ili 

 kako je još nazivlju, „Novljanska peć" u debelo slojenim rudistnim vapnencima., 

 (Jlaz u pećinu okrenut je prema NW strani, pa je širok 23 m, a oko 4 m visok, 

 i izgleda, iz daljega gledajući, kao da je oveća kamena ploča koso naslonjena 

 na okomitu stijenu (Tabl. IV. si. I.). Ulaz se teško zapaža. jer se pred njim 

 nalazi vrtača puna kamenog kršlja. a i neposredno na ulazu ima velikih komada 

 kamenja, koji zaklanjaju ulaz. Kroz ulaz dolazimo u predvorje dugo 20 m, široko 

 t'i ni i oko Ini visoko, iz kojega vodi 5 m dug, 1 m 20 em širok hodnik u 

 dvoranu I. Dvorana je ova Mm široka, 22 m duga. a do 4 ni visoka, pa se 

 potkraj suzuje u posve kratak i uzak hodnik, koji vodi u dvoranu II. Ova je 

 dvorana okrugla oblika, u promjeru je široka 12 m. a visoka do 3 m. Na zapadnoj 

 se strani suzuje u 8m dug hodnik, koji se početno spušta prema dolje, a zatim 

 u spirali diže prema gore. da nenadano dođemo u dvoranu III, kojoj je pod u 

 ' stropom dvorane II. Dužina je dvorane III. 12m. širina oko 9 m, 

 a visina doseže do 3 m 50 em (Vidi si. 12.). Izuzevši opisane dvorane ima poviše 

 pukotinskih hodnika, koji se odvajaju b lijeve i desno strano pojedinih dvorana, 

 a koji sežu do -lm duboko. Ti hodnici u svojoj protezi obilaze oko dvorana 



