•257 



dvaju uvaženih faktora u nauci o kršu, kaošto su Gr uri cl i Cvijić. koji su 

 na temelju opsežnih studija stvorili svoje zaključke. Za negiranje ovakovih 

 navoda treba opsežnih i brižnih studija, sva sila tipičnih primjera, koji jasno na 

 (Hanu dokazuju neispravnosti i nedostatke navoda. 



PERŠINOVA peć. Poput Piškulićeve pećine i ovo je samo šira pukotina, 

 koja se nalazi na obali ispod ruševina gradine Lopara kod Novoga. Pećinasti taj 

 hodnik ima ulaz na SW strani, pa je 1 m 80 cm širok i isto toliko visok. Ulazom 

 dolazimo u 2 m 80 cm širok i 4 m dug hodnik, koji zakreće prema NW 

 nastavljajući se u omanju prostoriju dugu 6 m. široku 3 m 20 cm i visoku do 

 1 ni. Ova je prostorija ispunjena morem, pa pošto pukotina duboko zalazi a 

 kredne vapnence, s plimom i osjekom raste i pada niveau mora u pećini. Da 

 je ova konačna prostorija nešto prostranija, razlogom je more, koje djeluje na 

 stijene pukotine i tako proširuje pukotinu. Pećina je mlađega datuma, siga i 

 sličnih tvorevina nema, kao ni ilovine i terra rosse, pa je samo prednji dio 

 ispunjen s nešto kamenoga kršlja sa stropa pećine. Temperatura bila je u 

 travnju 1914. 14« C. 



Pećina LUKA. Ova se pećina nalazi tik uz desnu stranu ceste Novi- 

 Ogulin, kojih 500 ra udaljena od ruševina kapelice Sv. Mikule u alveolinskim 

 vapnencima. Po svome karakteru posve je slična pećini San Marino, pa i ova 

 ima ulaz u obliku otvora na stropu pećine. Otvor se nalazi podno dva jasena 

 i jedva se zapaža: širok je u promjeru 152 cm. Kroz to okno spuštamo se posve 

 okomito 4 m 20 cm u samu pećinu, koja je široka u promjeru 4 m 20 cm, pa 

 je oblika poput kakova omašna bureta. Nastala je usjedanjem rastrošenoga 

 materijala uz znatno sudjelovanje korozije, pa je i ovdje kao i kod pećine San 

 Marino bio strop nekada znatno deblji, jer je pećina prevučena znatnom naslagom 

 vrlo lijepih siga (Tabl. V. si. 1). Usjedanje poda zbiva se dalje, jer se na 

 prostranim stijenama jasno zapaža, kako je pod usio za nakoliko metara, nakon 

 što su se sige bile u pećini staložile, pa na tim mjestima izgleda kao da su 

 odbijene. Pod je ispunjen kamenim kršljem sa stropa pećine, koji se uz nazočnost 

 pukotina i pukotinica, a uz pripomoć meteornih voda polagano urušava, te 

 debljina njegova iznosi jedva koja 2 m. Temperatura iznosila je u travnju 10 st. C, 

 što je uz uski otvor posve razumljivo. 



DUBOKA JAMA ili VELIKO POLJE nalazi se sjeverozapadno 

 od Novoga iznad križanja ceste Novi-Ogulin i Bribir-Ogulin, po prilici' 1 kim 

 sjeverno od kote 23fi. u brijegu Duplja Jama. Propast je promjeru 128 m, a duboka 

 je 86 m i dolazi u krednom dolomitu. Postanak njen svesti nam je na tektonsko 

 prilike onoga kraja, uslijed kojih se srušio svod nekadašnje velike pećine. Ovu 

 opstojnost svjedoče najbolje sige i sigaste prevlake, koje nalazimo na stranama 

 propasti, kao i neka mjesta na stijenama propasti, iz kojih se jasno vide nekadašnje 

 prostorije. U propast se silazi u početku dosta lako, no kasnije se spuštaju stijene 

 na mjestima posve okomito, pa je napredovanje dosta teško. No unatoč tomu 

 može se bez užeta doći do kraja propasti. Dno ove prostrane vrtače ispunjeno 

 je golemim kamenim balvanima i kamenim kršljem, koje je kod stvaranja vrtač 

 zaostalo od nekadašnjeg stropa pećine. 



PRIRODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA Sv. 15. 17 



e 



