258 



Joi/Lbankot 



-'. 



Posve je Blična ovoj vrtači propast VRANJE. koja se tako. isto nalazi 

 uz cestu Novi-Ogulin ispod koti' 356 na Mahalovn vrhu. Promjer joj iznosi 67 m, 

 a dubina 24 m. Dolazi u gornjodu-ednim vapnencima, pa je nastala uz posve 

 iste priliko kao i Duboka .lama. 



GRABROVA pećina ili, kako ju još nazivlju, DUBOKI BEZDAN 

 nalazi se kojih 180 m udaljena od lijeve strane ceste Novi-Senj na podnožju 

 Ban- vrha. Sastoji se od jedne 16 m 20 cm duge, 2 m 30 cm široke i do 4 m 

 visoke prostorije' u gornjo-krednim vapnencima. U pećinu se ulazi sa SW strane, 

 2 ni "2li em širokim i 3 m visokim ulazom. Isprva je dvorana smjera prema 

 zapadu, a zatim se okreće prema istoku, pa se konačno u obliku vrlo uske; 

 pukotine nastavlja dalje u smjeru SW t. j. prema moru. Pećina je nastala 

 uružavanjem slojeva gornjokrednih vapnenaca uzduž pukotine NO — SW, pa je 

 XO krilo tih slojeva dublje usjelo, uslijed česa so pećina ruši dosta strmo. Dno 

 pećine teško je pobliže pretražiti, jer je zatrpano smećem i crkotinama, tako da 

 je vrlo teško dulje vremena boraviti u pećini. Po stijenama ima nešto siga. i 

 sigastih prevlaka, a u podu na mjestima, koja nijesu zatrpana smećem, nalazimo 

 tu i tamo nešto ilovine. Temperatura u pećini iznosila je u travnju 1914. 10 st. C. 



POVILJANKA. U pećinu 

 ulazi se sa N strane 4 m 30 cm 

 širokim, a 2 m 10 cm visokim 

 ulazom. Nalazi se koja 3 '/., kim 

 južno od Novoga ispod sela Povila 

 u zatonu Mala Draga u nekoj 

 ogradi. Duljina je pećine 15 m 

 40 em, a širina 12 m 60 em, dok 

 joj visina varira od 2 m do 4 m, 

 pa se sastoji od prostorije, koja se 

 na zapadnoj strani produžuje u peći- 

 nast hodnik 80 cm širok (SI. 13). 

 Kasnije zakreće hodnik prema sjevero- 

 zapadu i suzuje se u posve usku 

 pukotinu, koja seže sve do mora. 

 gdje je označena u obliku okrugla 

 otvora. Kako je otvor pećine prema 

 njezinoj dubljini i visini razmjerno 

 velik, svijetlo zalazi u istu, pa se 

 može u nju i bez svjetiljke. Po 

 stijenama nalazi se nešto siga" i sigastih prevlaka, a u podu na južnoj strani prosto- 

 rije nalazimo 3 oveća kamena balvana iz stropa pećine, koji su tako isto prevučeni 

 sedrom. Pećina imala je nekada više sigastih tvorevina, no danas su te tvorevine 

 razbijene i raznesene, kaošto je odstranjeno i kameno kršlje s poda, pošto se htjelo 

 pećinu upotrijebiti kao podrum. Pećina se nalazi u debelo slojenim gornjokrednim 

 vapnencima, pa mi je začudno tumačenje Dr. Vuksana, koji kaže u navedenoj 

 već radnji, daje Poviljanka nastala kao i pećina Cardaruša. Mi ćemo se na tu 

 tvrdnju osvrnuti kod opisa pećine Cardaruše. a ovdje ini je istaći, da u razvoju 

 pećina nije nikada suhi stadij prvi. a za njime stadij riječnog vodotoka, nego 

 je bas redovno obratno. Najprije dolazi stadij riječnog vodotoka, a iza njega. 



i 



/ 



Vei-HtaJni. &re>-e 



Slika 13. 



