259 



suhi stadij ili stadij konačne izgradnje pećine. Ovaj potonji nastupa, uvijek onda, 

 kad riječni vodotok pojedinih pećina preloži svoju prvotnu bazu dublje u 

 uuutrašnost zemlje. Poviljanka je djelo pukotine u smjeru — W, u društvu 

 s korozijom, dok je djelovanje erozije sporedna značenja, jer dolaze u obzir 

 samo meteorne vode bližeg okoliša, koje su svojevremeno protjeeale kroz pećinu 

 dotično kroz pećinasti hodnik prema moru. Te su vode staložile u podu pećine 

 odebele naslage ilovine, dok je hodnik ispunjen kamenim kršljem. Prostranim 

 hodnikom nije pretjecala nikakova tekueica, što se razbira po njegovu' obliku, a 

 i na stijenama nema nikakovih jasnih tragova voda tekueica. Koturinje, što 

 dolazi na kraju hodnikom kod mora, nije nanos potoka, nego nanos meteornih 

 voda za vrijeme jakih oborina, što se i danas događa, kako sam imao prilike 

 vidjeti u travnju 1914. Temperatura iznosila je u isto vrijeme iste godine 

 9. st. C. 



kthlial'iC /'« ' : ez 



VLAŠKA peć. Nekih 9 kim od Senja prema Novome nalazi se uz cestu 

 zaselak Kozice, iznad kojega se u brijegu, a ispod kote 350. nalazi prostrano 

 zjalo, koje se dobro zapaža, vozimo li se parobrodom iz Novoga u Seuj. To 

 prostrano zjalo, do kojega je dosta teško doći radi krševitosti i istrošenosti vapne- 

 naca, ulaz je u Vlašku 

 peć (Tabl. V. si. 2.). Zjalo 

 je 26 m dugo, oko 18 m 

 visoko, pa vodi u unu- 

 trašnjost pećine, koja je 

 duga 86 m, široka 44 m, 

 a visoka 6 — 8 m (SI. 14.). 

 Cijela se pećina ruši prema 



sjeveru u obliku stepe- ^*J& 



nica, pa je dio od zadnje ffiasta f>eĆ 

 stepenice do kraja pećine 

 najstrmiji. Nalazi se u 

 debelo slojenim jurskim 

 vapnencima, a nastala je 

 urušavanjem slojeva uzduž 

 pukotine smjera N — S, 

 tako daje N strana puko- 

 tine na tom kraju dublje -V' 7 ' 

 u sjela. Daljemu razvoju Slika 14. 

 mnogo je pridonijela i 



korozija, koja je nastavila djelo izgradnje, naime istrošenje i rastvaranje kamenja. 

 Odmah na ulazu u pećinu, gotovo uzduž ulaza, nalazi se u podu sva sila golemih 

 kamenih balvana, koji potječu sa stropa pećine. Posve istu sliku sretarao i u 

 unutrašnjosti pećine, gdje nalazimo kamenih balvana upravo od zamjerne veličine. 

 Tvorevina siga nalazimo tek tu i tamo u obliku prevlaka na stijenama, a vode 

 nakapnice sretamo diljem pećine na više mjesta, ponajviše na kraju, gdje su 

 stijene posve mokre od vode nakapnice. Ilovine dolazi vrlo malo, no zato nalazimo 

 znatnih naslaga golubljeg guana. Ispod guana, kao i na nekim drugim mjestima, 

 nalazimo prevlaka sige i sadre, koje su na mjestima debele do 2 m. Temperatura je 

 uslijed prostranog zjala jednaka poprečnoj godišnjoj temperaturi okoliša, pa varira 



r/<K'? 



30 ItO SO 60 fo 



