260 



na različnim mjestima, pećine za 2—3 stupnja. Ulaz u pećinu okrenut je prema 

 zapadu, dok je smjer N — S. Pećina je ta bila poznata već od najstarijih vremena, 



kako svjedoči potpis uklesan u stijenu ulaza, no za koji nijesam mogao ustanoviti 

 kakova je podrijetla. Vidi se, da je služila Cesto poput drugih naših pećina u kršu 

 kao „Zbig" bilo za skrivanje pred neprijateljem, bilo pak kao spremište za razlićnu 

 robu i blago. U njezinu N kutu našao sam nekoliko zubi spiljskoga medvjeđa, 

 stoje dokaz, daje za điluvija bila već razvijena i daje i tim životinjama služila kao 

 sklonište. Prema tome je neispravno označivati je kao diluvijalnu, kako čini I > r. 

 Vuksan na str. 17. svoje raduje. 



ČARDAKU SA. Ova se pećina nalazi u Tomašinoj Draži iznad zaselka 

 Kozica, koja je po kilometra od ceste Senj-Novi uz desnu stranu torrenta. Posve 

 je zaseban način nastupanja ove pećine kao i još nekih pećina, koje nastupaju 

 bilo u koritima torrenta ili pak na rubovima istih. Dosele smo uvijek opažali, 

 da neka pećina nastupa u jednovitu materijalu koje mezozičke formacije, dok 



ČardarUŠa 



Slika 15. 



fl/rril* 



ovdje imamo posve drugi odnos. Kod Cardaru.še su strop i postrane stijene 

 izgrađene od diluvijalnih torrentbreča, dok je pod odjurskih Cladoropsis-vapnenaca. 

 Okolnost, daje pećina razvijena u kršnicima torrenta, upućuje nas, da ovdje 

 nemamo pravi tip pećina, koji je vezan na pukotine i s tim spojene tektonske, 

 kemijske i mehaničke momente, nego je to tip pećina, koje su nastale manje 

 više djelovanjem ljudskim i životinjskim, a prirodne sile tek su od posve podređena, 

 djelovanja. Već smo u stratigrafijskom dijelu spomenuli, da su diluvijalni torrent- 



kršnici nanos voda bujica, staložen na rubovima torrenta ili pak na njegovu 



ušću u more. Taj ruševinski materijal sadrži u sebi kamenog materijala iz cijeloga 

 okoliša, a slijepljen je crvenim zamazom u kršnik, pa uslijed znatno smanjenog 

 djelovanja torrenta u sadašnjosti zaostale su taložine kršnika na rubovima torrenta 

 duž Hrvatskoga Primorja. U tim kršnicima. koji nijesu homogene čvrstoće, a 



niti homogena materijala, dolazi pod uplivo letconiih voda, vjetra, insolacije i 



smrzavice do reakcije, kojoj je posljedica, da se slabije otporne čestice počnu 

 trošili i drobiti, a vjetar i meteorne vode lagano ih ispiru. To biva redovno 



