262 



PIJAVICA, [apod sela Sv. Jelena na lijevoj strani cesto Senj Novi tik 

 u/ more nalazi se pećina Pijavica u dobro slojenim jurskim vapnencima. U pećinu 

 vode dva ulaza, jedan s kopnene strane u stropu pećine, i drugi s morske, 

 a ovaj je okrenut prema jugozapadu (Tabl. VI si. 2.). Otvor s kopnene strane 

 širok je 2 m, dug 4 ni. ulaz s morsku strane širok je 10 m, pa se kasnije suzuje 

 ni 3 ni. i seže u duljinu od 5 m. l'eeina se proteže smjerom NW-SO u dužinu 

 od '2<> m. a širina joj doseže na mjestima do 15 m. Udaljenost od kopnenog 

 otvora do razine mora iznosi 7 ni, a dubina mora u pećini dosiže do 3 m 40 om 

 (SI. "16.). Pećina je uglavnom djelo morskoga žala u društvu s pukotinama. Uslijed 

 već napomenutih tektonskih prilika jurski su vapnenei silno zdrobljeni i raspucani 

 uzduž cijele obale, koju izgradnju od Sv. Jurja do blizu Klenovnice. U tim 

 rastrošenim vapnencima našao je morski žal na više mjesta dobro uporište za 



svoje djelovanje. Jedno takovo vrlo zgodno 

 mjesto jest današnja pećina Pijavica. Na 

 tom mjestu podupirao je lagano morski 

 žal i ispirao istrošeni materijal, uslijed česa 

 su partije u gredi ostale bez uporišta, pa 

 su se počele urušavati što u većim što u 

 manjim kamenim balvanima, što ih sretamo 

 na ulazu, a i u nutrašnjosti pećine, gdje 

 ta kam nije bila jako istrošena i raspucana, 

 tamo je bila i otpornija protiv djelovanja 

 morskoga žala, pa je na takovim mjestima 

 i zaostala. Tako nalazimo na kraju ulaza 

 s morske strane, da se uzdržala stijena 

 u svodu pećine i seže sve do razine morske, 

 pa time onemogućuje direktan ulaz s te 

 strane, nego se taj dio mora prijeći ronje- 

 njem. Ovakovim postepenim urušavaujem 

 nastala je cijela pećina Pijavica, koja je 

 dobila svoje ime po selu Pijavici, od kojega 

 je udaljena nekoliko časaka. Neposredno 

 na jurske vapnence u okolišu pećine 

 dolaze naslage torrent-kršnika, koji su 

 ovdje zaaostali, a koji inače u izgradnji 

 pećine ne sudjeluju u nikojem pogledu. 

 Smjer pećine je gotovo N\V -SO, a ulaz 

 s morske strane okrenut je prema jugo- 

 zapadu. Temperatura pećine varira prema 

 toplini mora, pa je razlika prema vani za 

 tupnja. 1' sredini pećine nalazi se nešto jača vrulja, kakovih u tom 

 dijelu obale 'nalazimo gotovo na svakom koraku (SI. 1(1. V.) duž obale od 

 Novoga do Karlobaga. Izuzevši rečeno iz hidrografije pećine nema ništa ud 

 isobite važnosti, pa supozicija Dr. Vuk sa na 1 o t zv. morskim ponorima 

 u opsegu ove pećine ne može unci tumačenja, jer je opstanak takovih ponora 

 op« gu Pijevice nemoguć. Nemoguć je radi toga, što ovdje slojevi jurskih 



a brazde N\V SO I j. paralelno s proteg spilje, a padaju prema 



i lir. Vnl mi: fenomenalni oblici krasa Ihv. Primorja str. 23. Senj 1907. 



A, 



'a vica 



lfcrt/Jttrex. 





Sliku I 'i. 



