264 



širine do 1 m, a visino do 60 cm, na desno se pak odvaja 9 m duga, 5 m široka. 

 a do 7<> cm visoka prostorija II. Ova se prostorija u svom sjeveroistočnom dijelu 

 tako suzuje, da se spaja s dvoranom III. posve uskom pukotinom. I ova je 

 dvorana bez vrednijih spiljskih ukrasa, pa tu i tamo nalazimo u njoj kao i u 

 lijevom hodniku sigastih prevlaka i sedre. Pod prve i druge prostorije kao i 

 hodnika ispunjen je kamenim kršljem sa stropa i stijena pećine. Prolaz je u 

 dvoranu III. iz druge prostorije nemoguć, jer je pukotina vanredno uska. pa se 

 u nju ulazi kroz predvorje P, u čijem sjevernom kutu dolazi 60 em širok, a 

 16 cm visok prolaz, kroz koji se moramo provući, da dospijemo u prostoriju 

 III. (SI. 17.) Ova je prostorija duga 12 m, široka, do 5m 40cm, a visoka do 

 1 m 20 cm. Ovo je ujedno najljepši dio cijele pećine, koji je uslijed svije 

 nepristupačnosti dobro sačuvan. Prostorija je ispunjena vrlo lijepim i čistim 

 Btalaktitima i stalagmitima (Tabl. VII. si. 1.), koji na nekim mjestima spajaju 

 pod sa svodom pećine. Sve su tvorine siga" vrlo lijepe i čiste, pa ih sretamo 

 u obliku dosta debelih stupova do posve prozirnih i nježnih kalcitičkih cjevčica; 

 Pod je prostorije prevučen prevlakom sige i sedre, pa je time cijela prostorija 

 na neki način prevučena tvorinama siga. Na sjevernoj strani prostorije III. 

 nalazi se omanji hodnik, koji vodi u posve malenu prostoriju 2 m dugu. 1 m 

 50 cm široku, do 1 m 20 cm visoku, koja je tako isto' sva obložena i ispunjena 

 sigastim tvorinama tako, da stalagmiti upravo priječe ulaz u istu. Kako sam 

 spomenuo, ova je prostorija (III.) posve čista, pa ne nalazimo u njoj ni ilovine 

 ni kamenog kršlja. Temperatura u ovoj prostoriji bila je u travnju 1!»14. 9 st. O, 

 dok je u ostalim dijelovima varirala između 1<I — 12 st. C. Današnje predvorje 

 bilo je prvotno tako isto zatvorena prostorija ovećih dimenzija, no uslijed 

 proširenja obale za brodogradilište uništene su postrane stijene, a preostao je 

 samo današnji dio, kao predvorje dvorane III. Da je tome tako, svjedoče prevlake 

 siga po cijelom tom dijelu, kojih nalazimo po podu, stijenama, kao i na stropu, 

 a koje su tvorine bilo od znatnih dimenzija. Cijela je pećina djelo korozije u 

 društvu sa sistemom pukotina, od kojih su glavna dva smjera, i to smjer 

 SVV-NO i 0-W. Rezultanta združenih djelovanja navedenih faktora bila je Senjska 

 peć, koja se postepeno izgrađivala do dana današnjega, dotično do današnjeg 

 njezina oblika. Pećina je izgrađena u debelo slojenim jurskim Cladocoropsis- 

 vapnonoima. a po množini siga zapada je prilična geološka .starost. Pošto nije 

 imala zasebna imena, nego su je zvali „pećina na škveru", dao sam joj ime 

 „Senjska peć". 



VIDOVSKA PEĆ nalazi se na lijevoj strani Senjske Drage nedaleko 

 mosta iznad senjskog -robija. To je zapravo spiljski hodnik dug 7 m, širok 1 ra 

 20 cm a visok do 1 m, koji se proteže od O prema W završujuei vertikalnim 

 dimnjakom. Ulaz u pećinu okrenut je prema istočnoj strani, a širok je 1 m 

 70 'ni, visok 90 cm. Po prvotnom postanku to je nešto šira pukotina u jurskim 

 Cladocoropsis-vapnencima, kroz koju su protjec.ale vodo noseći sobom ilovinu i 

 kameno kršlje prema bujici „Potok" u Senjskoj Draži. Ta funkcija pukotine 

 zadržala se i danas s tom razlikom, što su se iznad pukotine ii diluviju staložile 

 naslage kršnika torrenta, uslijed resa je nastao današnji spiljski hodnik. Ukrasa 

 nema nikakovih, a pod je ispunjen kamenim kršljem. Temperatura je gotovo 

 i vanjska. 



