ETT FYND AV LIMNADIA LENTICULARIS (L.) JÄMTE DESS BIOLOGI 259 
djurets buk, och som upptill i vanliga fall mer eller mindre fullständigt 
avstänges från ytterrännan genom maxillarutskotten. Sidorna i rännan 
bildas av extremiteternas proximala partier. Vi skola benämna denna inre 
ränna innerrännan. Nu äger det märkliga förhållandet rum, att även 
i denna ränna försiggår en transport, och vi kunna lämpligen kalla den 
för den inre, framåtledande näringstransporten, emedan den går 
1 riktning mot munnen. Den kan påvisas med karminvatten. En vätska 
utestänges naturligtvis ej av maxillarutskotten. En följd härav är den, 
att karminvatten. lätt inkommer från ytterrännan in i innerrännan, och 
vid inträdet i denna senare slår plötsligt riktningen om och man ser hur 
förflyttningen nu sker framåt istället för bakåt. Även med äggvita kan 
samma sak påvisas. Man kan då stundom iakttaga, hur den av äggvite- 
korn bestående staven, som glider bakåt 1 ytterrännan, när den nått ett 
gott stycke bakåt tryckes djupare in, så att den kommer att ligga på 
gränsen mellan de båda rännorna. Härvid avskiljas från densamma mycket 
små portioner äggvita, vilka helt glida in i innerrännan. Väl ditkomna 
föras de snabbt och stötvis framåt mot munnen. Den övriga delen av 
staven, som befann sig på gränsen mellan rännorna, glider åter tillbaka 
1 ytterrännan, varefter den långsamt på vanligt sätt avlevereras. 
För att klargöra, hur transporten i innerrännan kan komma till 
stånd, är nödvändigt nämna litet om extremiteternas byggnad. Nära 
basen på insidan av varje ben sitter, som ovan antytts, ett s. k. maxil- 
larutskott. Dessa utskott hava den allra största betydelse för djuret 
och synas uteslutande stå i näringsfångstens tjänst. De hava något olika 
utseende på de främre och bakre benen, men likna varandra dock i hu- 
vudsak. Fig. 2 visar ett dylikt utskott. M. NowiKorF har i sitt ovan 
citerade arbete (p. 594) lämnat en god, ehuru dock ej fullt uttömmande 
skildring av maxillarutskottens funktion: "Längs der Bauchrinne des 
Tieres wird durch die Bewegung der Maxillarfortsätze der Beine ein 
Wasserstrom in der Richtung von hinten nach vorn erzeugt, der die 
Nahrungspartikelehen dem Munde zufährt". NOowIiKoFF nämner ingen- 
ting om den bakåtledande transporten, som han tycks alldeles ha för- 
bisett, och förklarar ej heller närmare maxillarutskottens verkningssätt, 
varför här ett par ord böra sägas om detta. 
Fig. 3 är en helt skematisk bild av den basala delen av ett ben, 
sett inifrån med sitt maxillarutskott. Till vänster är benet avbildat i 
sitt mest framåtsträckta, till höger i sitt mest bakåtsträckta läge. Kon- 
turen a är djurets buk, där benet fäster sig, d. v. s. innerrännans bot- 
ten. Vid benets sträckning framåt lyftes maxillarutskottet b från buken 
och föres tillbaka, under det att samma utskott sänkes mot buken och 
föres framåt, då benet sträckes bakåt. De långa borsten (jfr fig. 2 a) 
komma därvid att sopa de partiklar, som befinna sig 1 rännan, framåt i 
pilens riktning, d. v. s. mot djurets mun. Tack vare extremiteternas bygg- 
