258 0. LUNDBLAD 
det att partiklarna skjutas bakåt mellan extremiteterna, komma de att 
pressas allt djupare ner i den ränna, vars botten är djurets buk! och 
vars sidor utgöras av de båda extremitetraderna. Första delen av trans- 
porten sker sålunda vanligen ute mellan extremitetspetsarna. Snart nog 
ha partiklarna emellertid skjutits ända ner mot buken, i rännans botten, 
vilket vanligen inträtt redan då ungefär halva avståndet från huvud till 
stjärtspets tillryggalagts. 
Ännu tydligare låter sig ovan skildrade förlopp iakttagas under 
mikroskopet med svag förstoring. Om man med en pipett, vars spets är 
utdragen till ett fint kapillärrör, uppsuger färgad äggvita och sedan in- 
för pipettmynningen framtill nära djurets huvud, skall man finna den 
utsprutade äggvitan fattas av benen, förflyttas bakåt och sammanbakas 
till en smal, långsträckt, skarpt färgad stavformig bildning, vilken snart 
når stjärtspetsen och då lämnar djuret samt bortryckes av vattenström- 
men. Vi skola emellertid strax se, att ej all äggvita blivit bortstött. 
Den nu beskrivna transporten av partiklar kunna vi, av grunder, som 
längre fram bli tydliga, kalla den yttre, bakåtledande näringstrans- 
porten, och den försiggår i en ränna, som kan benämnas ytter- 
rännan. 
Den del av Limnadia's närimgsfångst, som nu följer och nedan skall 
beskrivas, kan endast iakttagas med mikroskopets hjälp. Det är klart, 
att om endast den bakåtledande transporten funnes, skulle däri befint- 
liga näringspartiklar gå förlorade, såsom EKMAN framhöll på tal om de 
anostraka phyllopoderna. Detta är emellertid icke fallet, ty därjämte 
förekommer även en annan transport av partiklar, vilken är lokaliserad 
till annat ställe och går 1 en annan riktning än den förstnämnda, och 
till vilken partiklar kunna ledas över från den bakåtledande transporten. 
Den bakåtledande näringstransporten sades nyss gå i en ränna, vars 
botten utgjordes av djurets buk. Strängt taget är detta ej alldeles rik- 
tigt, utan transporten försiggår i själva verket något längre ut och kom- 
mer aldrig i direkt beröring med buken. Den avstänges härifrån genom 
de vid extremiteternas basala delar befintliga maxillarutskotten (coxal 
lobes SaArs 1896), som hos Limnadia äro mycket kraftigt utbildade och 
av rätt komplicerad byggnad. Varje extremitet är på sin basala insida 
försedd med ett dylikt utskott. De båda utskotten från två mitt emot 
varandra belägna extremiteter mötas och komma genom sina borst, av 
vilka en del äro korta och taggformiga, i beröring med varandra. På 
så sätt kommer ytterrännans botten att begränsas av utskotten (resp. 
borsten), och längs denna botten äger den bakåtledande transporten rum, 
utan att någonsin komma i beröring med djurets buk. Emellertid kan 
djuret åtskilja maxillarutskotten. En följd härav är, att partiklarna i 
ytterrännan komma att glida in 1 en inre ränna, vars botten utgöres av 
' Som längre fram framhålles, bildas bottnen egentligen av benens maxillar- 
utskott. 
