85 
på att välja gruskorn för att stänga sin nyss inspekterade 
håla, infångades i en flaska och bortfördes 180 steg till 
östra ändan av sandfältet. Utsläppt ur flaskan slog stekeln 
ner på marken och behärskades synbarligen ännu av den re- 
flexverksamhet, som jag avbrutit, ty han grep genast ett 
gruskorn och började med detta mellan käkarna gå omkring 
för att söka sin håla och få avsluta det avbrutna stängnings- 
arbetet. Infångandet och bortförandet hade således gjort 
ringa intryck på honom i jämförelse med den drift, av 
vilken han för tillfället behärskades. Men hans följande 
handlingssätt ådagalägger, att denna maskinmässiga reflex- 
verksamhet gav vika för det vaknande medvetandet, att plat- 
sen, som var tätare gräsbevuxen, ej var den rätta, och att åt- 
gärder voro av nöden för att återfinna det saknade boet. 
Han släppte gruskornet och började söka, först i sakta flykt, 
lågt över den omgivande marken, men sedan i vidare flykt- 
slag, till dess han efter en timmes sökande nådde målet. 
Y detta sökande ingår ett omisskännligt drag av förstånd, 
ty det är genom individuellt förvärvad erfarenhet, som ste- 
keln lärt sig känna igen hemtraktens lokalmärken, och det 
är denna förvärvade erfarenhet, som leder hans handlingssätt. 
Ammophila Heydeni. Alltsedan vår svenska A. cam- 
pestris blivit känd för att bokstavligen uppföda sin larv ge- 
nom att under uppväxttiden då och då förse den med nytt 
foder, har Ferton påvisat liknande vanor hos den sydeuro- 
peiska A. Heydeni, vilken i många avseenden tycks överens- 
stämma med campestris. Dock har hos Heydeni ej ännu iakt- 
tagits den omtänksamma inspektion av larvkamrarna, som 
ställer yngelvården hos den svenska sandstekeln på ett hög- 
re plan än hos några andra solitära steklar. 
Ammophila Yarrowii. Om denna nordamerikanska art 
meddelar Williston, att den inlägger 4 eller 5 foderlarver i 
