5 



delar, hvilka med undantag af smala dalar uteslntande upp- 

 tagas af berg. Af dessa fortjena isjnnerhet fyra tillfolje af 

 sin betjdliga hojd ofver hafsjtan namnas, nemligen Lounat- 

 korkia, det hogsta (530, enl. Struve 532 fot) i sodra, Hauk- 

 kawuori och Makiinpaallys, topparne af ett langt i ons rikt- 



4 



ning sig strackande berg utan gemensamt namn, .hvaraf den 

 forra ar hogre (Hoffmann uppgifver den dock vara eudast 

 448 f., da deremot Struve for den sednare uppgifver 474 f.) 

 i mellersta och Pohjaskorkia, det liigsta af de fyra (307, 

 enl. Struve 356 f.), i norra delen. Af dessa aro de tva fore- 

 gaende till storsta delen bevuxna med lag barrskog, det 

 forstnamnda afven med bjork, Pohjaskorkia deremot allde- 

 les kalt, undantagande nagra smarre bjorkar. I allmanhet 

 aro sodra och vestra sidonia lodrata, de norra och ostra 

 mera shittande, med undantag af Pohjaskorkia, som ar brant 

 nastan ofverallt, utom pa nord- och sjdostra sidorna. Afde 

 efriga bergen mS, foljande omnamnas: Miistakallio V., Werk- 

 komaki och Majakallio S. samt Kellerkallio, Pohjoiskallio 

 och Hirskallio 0. cm Pohjaskorkia i norra delen; Purje- 

 kallio v., Kotikallio N. samt Kappelkallio, Lammaskallio, 

 Terwamiiki och Mustjyrkanwuori (de tva sista norra och s5- 

 dra delen af samma berg) 0. och SO. om Makiinpaalljs 

 och Haukkawuori i mellersta delen; Maahellinmaki och Maa- 

 hellinkallio NV., Suuren korkian och Wahan korkian nie- 

 men kallio V. och SV., Waha korkia S., Altarkallio och 

 Kipparlahenkallio 0., samt Walikallio, Kintumaki och Ruo- 

 kolahenmaki (ostra, nordostra och vestra delarne af ett och 

 samma berg), Purjeniemenpaalljs och Ylikajtawa NO. och 

 N. om Lounatkorkia i sodra delen. Afde fern sjoarne ligga 

 fjra i rad efter hvarandra ifrin Haukkawuori till Lounat- 

 korkia, S.tskiljda dels genom berg, dels genom karr, nemli- 

 gen Liivalahenjarwi vid foten af Haukkawuori, Weteljarwi, 



