88 



Lecidea^y af hvilka foljande aro nagot karakteristiska: Call- 

 cium lentictd'are ocli viridulum (n), Lecidea vernalis^ L. abie- 

 tina [y,)^ L. Bangvinaria^ Platygrapha periclea^ Arthonia hi- 



r 



rida. Ristacket hufvudsakligast af blabar och ofta afven 

 n&got lingon. Gras vegetationen svag, utgores af spridda 

 stran af Melica^ Aira flextiosa^ Poa nemoralis^ P. pratensis^ 

 Anthoxcoithvm^ Carex digitatay G. glohdaris^ Luzula pilosa. 

 Utom genom de med tall- eller blandskog gemensamma och 

 karakteriska arterna Linnoea och Anemone hepatica utmar- 

 ker sig inblandningen genom den- ofta talrika forekomsten 

 af Majanthemtimy TnentaUs, Oo^alis^ Vicia sepitim och Poly- 

 pod. dryopUrisy hvarigenom den mera narmar sig lofskogen; 

 for ofrigt forekooima allmant, ehuru mera sparsamt: 



Goodyera (r.) Anemone nemorosa P, uni/lora (r.) 



Hieracium murorum (sprd.) Ranunculus acris EquiseL sylvaticttm 



H. caesium Eubus saxatiUs Pohjpod, j)hegoj>ieris 



Melamp. pratense Circa a alpina (v.) PolysL spinulosum 



M. syhaiicum Orohus vernus P. filix-mas 



Veronica chamcedrys Pyrola rotundifolia Pteris aquilina 



V. officinalis P. media (r.) Lycopod. selago 



Geranium sylvaticum P, minor L. annotinum 



Viola sylvatica P. secunda X. clavatum, 



Undantagsvis forekomma nagra ifran oppna stallen for- 

 irrade arter, ss. RanuncmL polyantfiemoSy Achillea, Galium 

 boreahy Pimpinellay Campanvla patiday C. persicifoliay Con- 

 vallaria, Viscctria^ Solidago etc. Afven bar intraffar betjd- 

 Hg forandring, da skogen uppblandas med tall (eller bjork, 

 hvarom vidare liingre fram); Ijuset far nagot mer tilltrade 



■ « 



och den starka fuktigheten forminskas; vegetationen vinner 

 genom tillkonisten af nSgra arter, ss. Arenaria trinervis, Py- ■ 

 rola chlorantha, P. nmbellata, och genom storre til]o-ang pi 

 andra; deremot forminskas afven nagra arter, ss. Majanthe- 

 mum, CTrientaUs), Oralis, Polyjyod, diyopteris. - 



