S7 



Ramincithta acriSy Rubtis saxatilis^ Vicia septum^ V, cracca^ 

 Trifolmm repenSy Fragaria vesca) alldeles icke kommer till 

 blomning, andra ater i ringa grad CCalamagrosfls sylvatlca^ 

 Antcnnaria^ Hieracmm pilosellay Viola sylvatica). Blir sko- 

 gen uppblandad med bjork eller gran, sasom fallet Lir pa fri- 

 skare jordman, forandras vegetationen mavkbart. Mosstacket 

 utgores ej mer ensarnt af Hifpnum Schreberi; H. proUferum 

 och FL triqiietnim dela nu platseu med den; a ristacket borja 

 blabaren tafia med lingonriset. Grasvegetationen blir na- 



r 



got frodigare och mer omvexlande, i det nagra nya arter, 

 Festiica mhra^ Anthoxanthumy Melica^ bSrja, ehuru sparsamt, 

 visa sig. Inblandningen anlager afven ett frodigare ut- 

 seende: nTigra arter, ss. Linmvay Anemone hepatica^ Pyrola 

 rohindifolia^ P. sectinda bli ymnigare och atskilliga nya in- 

 fiuna sig, ss< Areaaria trinervisy Majanthemtimy TrientallSy 

 Pyrola minor, Vicia sepmyriy Orohus vermis. 



Genom saval starkare slciio:2:a som atmosferens och mar- 

 kens storre fuktighet, afvensom genom rikligare liumusbild- 

 ning skiljer sig granskogen redan i fysikaliskt hiinseendc be- 

 tydligt fran tallskogen och frambringar afven en ganska af- 

 vikande veijetation. Af buskar finnes enen och endast un- 

 dantagsvis derjemte nagon annan. Mosstacket bildas d.^ Hypn, 

 prolifcrum i foreuing med IL Schreberi och //. triquetnim jemte 

 nagra andra merandels sparsamt forekommande arter ss. 

 //. crista-casfrensisy Mnium siellare (r.), Bryum rosewUy Br. 

 nutayis samt nagra lefvermossor. Afven har aro lafvarne 

 qvantitativt underordnade och upptrada med spridda Cladonii^ 

 och Peltigene; sjelfva triiden deremot aro dock ofta rikligen 

 forsedda med Alcctoria jtibatUy A. sarwentosay Parmelia physo- 

 deSy P. polycarpa (mot topparne), Platysma ylaucirm och 

 nagra andra storre arter sparsammare; pS- stammarue fore- 

 komma dessutom Ittskilliga smarre arter, meat Calicia och 



