77 



sidor ar territoriet ganska val begransadt genom hojdstrack- 

 ningar, nemligen i vester af den tavastlandska grenen af 

 Maanselka och i soder af den fran Rarelen inkommandcj 

 under namn af Salpausselka sodra delen af landet genom- 

 gaeude landtryggen; i norr och oster deremot saknas n§.gra 

 markerade granser, om man undantager sjoii Ruotsalainen, 

 som p§. en kortare stracka skiljer Asikkala fran Heinola- 



9 



Arealen uppgar till omkr. 220,000 tunnland, d, v. s, ungefar 

 9V2 finsk eller IGVg geogr. qvadratmil^ haraf upplages nagot 

 ofver V4 ^f sjoar och vattendrag. Af de uppgifter, livilka 

 betraffande traktens nivafdrhallanden sta till budSj framg^r 

 att hojden ofver hafvet varierar mellan 270 fot (Paijanes 

 spegel) och 350—400 fot samt uppgar pa vissa strackar af 

 ganska stort onifang fran 450 till inemot 600'; hogsta punk- 

 ten utgores af det Vg mil soderom Hollola kyrka belagna 

 Tiirismaa, som enligt Gjldens hojdkarta mater 745 fot*). 

 Af dessa nivaforhallanden, i forening med den betydliga areal 



r 



vattuen intaga, kan man redan p§, forhand sluta till omra- 

 dets stora omvexling i topografiskt afseende. Detta besan- 

 nas afven i verkligheten. Hojder, an uoder form af skogiga 

 eller skoglosa sammauhangande §-sar eller sterila momarker, 

 an under form af backar eller berg med mellanliggande 

 storre eller mindre sjoar, dalar, dalder, odlingar eller for- 

 sumpade marker, mOta har staudigt vandraren, som deremot 

 endast undautagsvis traffar jemna trakter af ansenligare ut- 

 strackninar- 



Hvad till en borjan sjOarne och vattendragen vidkom- 

 mer, framstar forst det redannamnda Paijane, hvars sydliga 

 del med dess klippiga, grusiga eller sandiga, mestadels med 

 barrskog bevuxna strander ligger inom Asikkala och hvilken, 



m 

 t 



I Gabr. Beins statistiska teckn. af Fiulaad, 3:djc uppl., p. 22, 

 upptages dess h6jd tiU 772 fot. 



