150 



AlnuH glulinoda Willd. — a. vid sh-ander; benJimnee af all- 



A. ^nbescens Tausch, in Flora XVII, p. 520 (1834)5 Rgl. in 



DC. prodr, XVI, P. IL p. 1 87; Alniis ghttinosa var. 

 jnrhescens Rgl. monogr. p, 103, — Under sistforflutne 

 , sommar pr^traff'ades af mig langs stranderna af Wesi- 

 jarvi (Kaidanklirki, Papinsaari oeh nagra andra st.) 

 flere spridda, storre eller .mindre trad, till sina ka- 

 raktcrer fullkomligt dfverensstammande med Tausch* 

 beskrifning pS, anfordt stalle. Bladen aro merandels 

 stora, ofvan morkgroila, glatta eller obetydligt mjuk- 

 hariga, imdertill grOna, men nagot blekare iln p^ 



ofre sidan, glest mjukludna, belt ocb ballet eller 

 langs nerverna ensamt, samt oftast i axillerna skagg- 

 bariga (dock i mindre grad an bos A. ghitinosa): 

 till formen aro de mjcket varierande, mest dock 

 liknande PI. XI, figg. 3 & 4, ofta afven Pi. XVII fig. 

 i Kegels mouografi. eller omv. aggruuda med (rub- 



I 



big spets och sma,ningom afsmalnaude has; bladskaf- 

 ten bnina, hariga; knopparne tydligen skaftade, 

 glai ta; nyskotten br«na — morkbnina, nagot klibbiga 

 och hftriga. 



IfrSgavarande form upp trader vexandc bland A. 

 glutinosa och A. incana och pamiuuer, hvad iitseea- 

 det belraffar, nagot om hvardera, mellan hvilka den 

 dessutom genom sina karakterer star och sjnes, 

 .sSsom redan Tausch sjelf formodar, vara en hyhni. 

 af dessa arter; denna formodan bestyrkes ytterligare 

 deraf att n^gra exeniplar hogeligen narma sig den 

 furre, andra ater den seduare arten hvarjemte uiider- 

 etundom pa samma trad en del blad (och knoppar) 

 kunna vara nastan euahanda med dem hos A. incana, 

 under det andra till form, farg, harighet och nagon- 

 g&ng afven glans i hog grad likna dem hos A. gh- 

 tinom. — Afven Kegel tjckes (i Prodr. pi a. fit.) 

 dela sanima asigt, men uppgifver, markvardigt nog, 

 icke desto mindre A. puhescem fran Lappland, hvar- 



