BIHANG TILL K. SV. VET.AKAD. HANDL. BAND 10. N:0 2. 7 



afsecndc ännu endast kan betecknas såsom börjad, är näo-on 

 användning deraf för värt ändamål icke möjlig. Resultatet 

 blir alltså, att endast den egentliga vigten i fast form och smält- 

 jninkten kunna tjena såsom material för en ixndersökning af de 

 här förekommande periodiska funktionernas natur. 



Det bästa sättet att börja en dylik undersökning är utan 

 tvifvel att enligt Lothak Meyer's föredöme konstruera de gifna 

 funktionerna med atomvigten såsom abskissa och egentliga 

 vigten eller smältpunkten såsom ordinata. Det torde emellertid 

 kunna anses såsom i hög grad fördelaktigt, om icke rent af 

 nödvändigt, att utföra sjelfva teckningen på annat sätt än det 

 af Lothak Meyer anviinda. Såsom figurerna visa, har jag också 

 försökt att sammanbinda de enskilda punkterna o-enom en 

 kontinuerligt fortlöpande kurva i stället för med räta linier. 

 Faran att dervid gå alltför godtyckligt till väga är i allmänhet 

 icke stor, alldenstund punkterna ligga hvarandra ganska nära. 

 Om de fysiska egenskaperna verkligen äro funktioner af atom- 

 vigten, är detta konstruktionssätt uppenbarligen det enda rimliga 

 och det enda, som kan wifva nåo-on föreställnine' om dessa 

 funktioners natur. 



Kurvornas former. — Yi vilja först taga smältpunkternas 

 kurva i betraktande. Dess form kan med tillfredsställande nog- 

 grannhet angifvas för alla lägre värden hos ordinatan (upp till 

 1500^ abs. temp. ungefär). Den eger inom det kända området 

 8 maxima (betecknade I — VI, IX, X) och 7 minima (F — VI', 

 IX'). Mamma af jemn ordning äro mindre än de af udda. Då 

 man fortgår i den positiva x-axelns riktning^ minskas de förra-^s 

 värden., på samma gång som differenserna mellan dem och när- 

 gränsande minima aftaga. 



INIan har nämligen, såsom af Fig. 1 synes, följande tal- 

 värden {x och T äro maximipunkternas koordinater, T^ smält- 

 punkten för närmaste element och T, medium af närgränsande 

 minima): 



Ordningsnummer: x T 1\, T, T — T, 



// 28 1585° 1585' 100= 1485° 



IV 75 973° 97a° 200" 773° 



VI 122 840° 726° 300° 540° 



X 205 625° 599° 225° 400°. 



Hvad de stora maxima (med udda ordningsnummer) angår, 

 lio-ga de alltför höii't att vara noo-grant kända, och icke ens 



